У Х В А Л А
Іменем України
08 грудня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

заявників скарги: ОСОБА_3 та ОСОБА_4

прокурора: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури (прокурора ОСОБА_5 ), яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 01.11.2022, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду із вищевказаною скаргою, в якій просили зобов`язати прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 виконати вимоги ст. 214 КПК України, щодо поданої 01.11.2022 заяви потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, державним нотаріусом ОСОБА_6 , яка 30.09.2019, використовуючи владні повноваження, грубо порушуючи вимоги ст. 46 Закону України «Про нотаріат» виклала нікчемний заповіт ОСОБА_7 на офіційний бланк Міністерства юстиції України.
Скарга мотивована тим, що 01.11.2022 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0000127 від 12.05.2022, звернулися до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 із заявою вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, державним нотаріусом Державного нотаріального архіву Вінницької області ОСОБА_6 , яка 30.09.2019, використовуючи владні повноваження, грубо порушуючи вимоги ст. 46 Закону України «Про нотаріат» виклала зміст підробленого заповіту ОСОБА_7 , посвідченого державним нотаріусом 1 ДНК ОСОБА_8 11.02.1997, на офіційний бланк Міністерства юстиції України серії ННЕ №788468, відомості про який відсутні у спадковому реєстрі.

Однак, станом 03.11.2022 прокурором вимоги частини 1 статті 214 КПК України не виконані, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, досудове розслідування не розпочато.
Вищевказані дії заявники вважають протиправними, у зв`язку з чим просили скаргу задовольнити.
В судовому засіданні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вимоги скарги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала, щодо скарги, посилаючись на те, що заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розглянута уповноваженими особами прокуратури та заявникам надано відповідь про те, що подана заява за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, а тому така заява не є підставою для внесення відомостей до ЄРДР.
Заслухавши пояснення заявників та прокурора, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.
Як вбачається з матеріалів справи, 01.11.2022 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0000127 від 12.05.2022, звернулися до прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 із заявою вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, державним нотаріусом Державного нотаріального архіву Вінницької області ОСОБА_6 .
Заява мотивована тим, що «30.09.2019 державний нотаріус Державного нотаріального архіву ОСОБА_6 , грубо порушуючи вимоги ст. 46 Закону України «Про нотаріат», без використання відомостей єдиних державних реєстрів, шляхом безпосереднього доступу, засвідчила вірність копії документа зареєстрованого в реєстрі за №1-163 та викладено на бланк ННЕ №788468, а саме заповіту ОСОБА_7 , посвідченого державним нотаріусом 1 ДНК ОСОБА_8 11.02.1997, викладеного на бланку №192075, відомості про використання бланку відсутні в єдиному реєстрі нотаріальних бланків…….»
Листом від 02 листопада 2022 року №50-9-21, за підписом виконувача обов`язків керівника Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_9 , заявників повідомлено, що Вінницькою окружною прокуратурою розглянута їх заява від 01.11.2022 та встановлено, що подана заява за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, а тому така заява не є підставою для внесення відомостей до ЄРДР.
Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначили у своїй заяві та у скарзі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , державний нотаріус Державного нотаріального архіву Вінницької області ОСОБА_6 30.09.2019, використовуючи владні повноваження, грубо порушуючи вимоги ст. 46 Закону України «Про нотаріат» виклала зміст підробленого заповіту ОСОБА_7 , посвідченого державним нотаріусом 1 ДНК ОСОБА_8 11.02.1997, на офіційний бланк Міністерства юстиції України серії ННЕ №788468, відомості про який відсутні у спадковому реєстрі.

Надаючи оцінку вказаним посиланням суд вважає за необхідне зазначити, що ні з заяви про вчинення кримінального правопорушення, ні з поданої до суду скарги, а ні з пояснень заявників в судовому засідання абсолютно не зрозуміло які саме кримінально-карані дії чи бездіяльність вчинено (допущено) нотаріусом ОСОБА_6 , в чому полягає протиправність таких дій (бездіяльності) та якими доказами такі посилання заявників обґрунтовуються.
Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Отже, з поданої заяви та з її змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд вважає, що заява, яка надійшла до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області не є заявою або повідомленням про вчинення злочину, а тому відомості, за такою заявою, не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищенаведене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури (прокурора ОСОБА_5 ), яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 01.11.2022 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя