Провадження 1-кс/193/180/22
У Х В А Л А
іменем України
08 грудня 2022 року смт. Софіївка

Слідчий суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі: заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скару ОСОБА_3 на постанову начальника СД ВП № 9 Криворізького районного управління ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження,

В С Т А Н О В И В:
02.12.2022 ОСОБА_3 звернулася до Софіївського районного суду з зазначеною скаргою, в обґрунтування якої вказала, що сектором дізнання ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 15.07.2022 до ЄРДР за № 0000023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України, зокрема щодо завдання їй побоїв громадянином ОСОБА_5 23.06.2022 біля 17:00 год. по АДРЕСА_1 .
22.11.2022 заявниця з метою з`ясування ходу проведення дізнання та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження прибула до відділення поліції, де отримала на руки копію постанови начальника СД ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 , винесену 30.09.2022 про закриття цього кримінального провадження.
Вважає вказану постанову начальника дізнання необгрунтованою та незаконною, оскільки вона ( ОСОБА_3 ) дізнавачем не викликалася для допиту її у якості потерпілої. Окрім неї, дізнавачем також не був допитаний у якості свідка і її син ОСОБА_6 , який був очевидцем побиття її ОСОБА_7 . Крім того, факт її побиття саме ОСОБА_8 зафіксовано на відео, яке вона мала намір у встановленому порядку надати для дослідження дізнавачеві під час її допиту у якості потерпілої, однак начальник дізнання, повідомивши їй листом від 12.09.2022 про те, що вона буде викликана на допит повісткою у встановлений строк, до дня закриття провадження у справі так її жодного разу до відділення поліції і не викликала.
Відтак, посилаючись на не проведення начальником дізнання всіх необхідних слідчих дій, вона просила оскаржувану постанову скасувати та поновити проведення дізнання.
Заявниця ОСОБА_3 у судовому засіданні, посилаючись на обставини та доводи зазначені у скарзі, цю скаргу підтримала і просила її задовольнити,
Начальник СД ВП № 9 Криворізького районного управління ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_4 на судовий розгляд справи не з`явилася та не повідомила про причину свого неприбуття. Відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України, неявка суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду цієї скарги.
Вислухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження № 0000023, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 7 КПК України встановлені загальні засади кримінального провадження, одною із яких є законність.
Згідно приписів частини 1 статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
З частини 2 статті 9 КПК України, яка регламентує цю засаду кримінального провадження, вбачається, що слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч.5 ст.38 КПК України, орган досудового розслідування в т.ч. дізнавач зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Однією із форм закінчення досудового розслідування, виходячи з вимог ч.1 ст.283 КПК України, є його припинення шляхом закриття провадження.
Прийняття такого рішення можливе лише після всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів: показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.
У відповідності до положень статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається у разі, якщо встановлена відсутність події кримінального правопорушення або встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, або не встановлені достатні докази для доведення винуватості особи в суді і вичерпані можливості їх отримати.
Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.
Відповідно до ст.284 КПК України слідчий своєю постановою закриває кримінальне провадження і направляє копію постанови заявнику, потерпілому, його представнику, підозрюваному, захиснику.
Аналіз зазначених норм КПК в їх сукупності, дає підстави зробити висновок, що прийняття рішення про закриття кримінального провадження повинне ґрунтуватися на всебічному та повному з`ясуванні всіх обставин справи, бути вмотивованим і в ньому повинно бути відображено, чому визнано, що подія, про яку повідомлялось заявником не мала місце чи що в ній відсутні ознаки складу злочину, а також наведені конкретні обставини, які виключають провадження по справі.
Виходячи зі змісту ст.84 КПК України встановлення наявності чи відсутності фактів і обставин, що мають значення для кримінального провадження і підлягають доказуванню здійснюється слідчим на підставі доказів. Тобто, відсутність в діях осіб складу кримінального правопорушення слідчим має бути встановлено на підставі відповідних доказів, отриманих у передбаченому КПК України порядку.
Згідно положень п.3 ч.1 ст.303, ч.1 ст.304 КПК України, на досудовому провадженні заявником, потерпілим, представником потерпілого чи законним представником можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження.
У відповідності до вимог ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
23.06.2022 ОСОБА_3 звернулася до ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області з повідомленням про те, що на її життя посягав громадянин ОСОБА_5 , який напав на неї та її сина з ножем.
У зв`язку з невнесенням цієї події, усупереч вимогам ст. 214 КПК України, до ЄРДР, згідно ухвали слідчого судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 13.07.2022 зобов`язано посадових осіб відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 від 23 червня 2022 року та розпочати досудове розслідування.
Відтак, 15.07.2022, за вищевказаним повідомленням ОСОБА_3 до ЄРДР за № 0000023 була внесена інформація про кримінальне правопорушення (проступок), передбачене ч.1 ст. 126 КК України.
Варто зазначити, що за постановою начальника СД ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.07.2022 вищевказане кримінальне провадження вже закривалося у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення, яке втім за ухвалою слідчого судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 31.08.2022 було скасовано.
Як видно з матеріалів кримінального провадження, після цього начальником дізнання було допитано лише свідка ОСОБА_9 , а до попереднього закриття провадження у справі дізнавачем проведено допит свідка ОСОБА_10
30.09.2022 за постановою начальника СД ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 назване кримінальне провадження було знову закрито у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення.
Як видно з цієї постанови, з огляду на показання свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , повідомлення ОСОБА_3 про вчинення відносно неї протиправних дій з боку ОСОБА_5 , не знайшло свого підтвердження в ході дізнання. Сама ж заявниця ОСОБА_3 та її син ОСОБА_6 за місцем проживання під час особистої явки до них начальника дізнання були відсутні вдома та до того ж на телефонні дзвінки не відповідали.
Між тим слідчий суддя зауважує, що під час здійснення виклику вказаних осіб, дізнавачем не було дотримано положення ст. 135 КПК України.
Згідно зі статтею 133 КПК України слідчий, прокурор під час досудового розслідування має право викликати підозрюваного, свідка, потерпілого або іншого учасника кримінального провадження у встановлених цим Кодексом випадках для допиту чи участі в іншій процесуальній дії. Слідчий, прокурор під час досудового розслідування мають право викликати особу, якщо є достатні підстави вважати, що вона може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.
Сам же порядок виклику таких осіб передбачений положеннями ст. 135 КПК України, згідно з якими особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду (ч. 1, 2,6 ст. 135 КПК).
Відповідно до частин 1 та 2 статті 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом. Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.
Однак, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, начальником дізнання ОСОБА_4 вперше викликалася заявниця ОСОБА_3 для допиту у якості потерпілої на 26.07.2022, при цьому відповідна повістка останній була вручена не за три дні, а лише за день до цього, що суперечить положенням ч. 9 ст. 135 КПК України. Необхідність здійснення таких процесуальних дій у стислі строки, матеріали кримінального провадження не містять.
Вдруге, ОСОБА_3 викликалася до дізнавача на 29.07.2022 о 10:00 год. належним чином, однак, як вже було встановлено за попередньою ухвалою слідчого судді від 31.08.2022, ОСОБА_3 не з`явилася з поважних причин, оскільки просила про відкладення слідчих дій за її участі через її бажання залучити до участі у кримінальному провадженні її захисника.
12.09.2022 ОСОБА_3 самостійно звернулася до начальника дізнання ОСОБА_4 з клопотанням допитати її у якості потерпілої, на що ОСОБА_4 надала відповідь, датовану 15.09.2022, про те, що вона її викличе повісткою у встановлений законом строк.
Суд зауважує, що така заява ОСОБА_3 та відповідь на неї начальника дізнання у матеріалах кримінального провадження відсутні.
Більш того, матеріали кримінального провадження жодних належних доказів виклику та вручення ОСОБА_3 та ОСОБА_6 повістки взагалі не містять.
Слідчий суддя вважає, що під час проведення дізнання даного кримінального проступку начальником дізнання не з`ясовано та не перевірено всіх обставин, на які містяться посилання в заяві про вчинення кримінального правопорушення, що унеможливило встановлення істини у кримінальному провадженні.
Так, начальником дізнання здійснювалось дізнання не в повній мірі та зроблені висновки по кримінальному провадженню про відсутність події кримінального правопорушення передчасно без отримання всіх необхідних доказів.
Як потерпілий викликається і допитується громадянин, якому кримінальним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду (ч.1 ст.55 КПК). Давати показання - право, а не обов`язок потерпілого, але коли він наполягає на дачі цих свідчень сам, то повинен бути допитаний, під час якого говорити тільки правду (п. 6 ч. 1 ст. 56 КПК).
Потерпілий може бути допитаний про обставини, які підлягають встановленню в даній справі, у тому числі про факти, що характеризують особу обвинуваченого або підозрюваного, і його взаємовідносини з останніми.
Водночас, слідчий суддя вважає за необхідне застерегти орган дізнання, що показання потерпілого підлягають ретельній перевірці та оцінці в сукупності з усіма обставинами, встановленими в справі. Обвинувачення не може бути обґрунтоване суперечливими показаннями потерпілого, не підтвердженими іншими доказами, а також показаннями, які за обставинами справи могли бути наслідком помилкового сприйняття потерпілим подій і фактів, зокрема на підозрах потерпілого, що виникли у нього через неприязні стосунки з обвинуваченим. Потерпілий, підозрюваний і обвинувачений - активні учасники кримінального процесу. Їх показання мають важливе значення не тільки для встановлення істини у справі. Слід також мати на увазі й особливу заінтересованість потерпілого, обвинуваченого та підозрюваного в результатах справи.
Таким чином, судом установлено, що з усіх очевидців події, яка мала місце 23.06.2022 біля 17:00 год. по АДРЕСА_1 , начальником дізнання для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин залишились недопитані ОСОБА_3 у якості потерпілої та ОСОБА_6 у якості свідка, а вже потім надавши оцінку їхнім показам у сукупності з іншими доказами прийняти необхідне процесуальне рішення.
Зазначені обставини, вказують на неповноту проведення дізнання та передчасність, до отримання всіх, необхідних належних та допустимих доказів, формування висновків щодо відсутності події кримінального правопорушення, що вказує на обґрунтованість скарги та є підставою для скасування постанови про закриття кримінального провадження.
Керуючись ст. 2, 7, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 , - задовольнити.

Постанову начальника СД ВП № 9 Криворізького районного управління ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30 вересня 2022 року про закриття кримінального провадження № 0000023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України, - скасувати.

Матеріали кримінального провадження № 0000023 від 15.07.2022 повернути Сектору дізнання відділення поліції № 9 Криворізького районного управління ГУНП в Дніпропетровській області для продовження проведення досудового розслідування (дізнання).

Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1