Справа № 298/1711/22
Номер провадження 1-кс/298/18/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання володільця майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року в рамках кримінального провадження №0000158 від 8 листопада 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання володільця майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року в рамках кримінального провадження №0000158 від 8 листопада 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У клопотанні ОСОБА_4 вказує, що відділенням поліції №2 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області провадиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000158 від 08.11.2022 року за ознаками ч.3 ст.332 КК України.

Зазначає, що 08.12.2022 на території смт.Великий Березний Ужгородського району у будинку №8 по вул. Закарпатській слідчими відділення поліції №2 Ужгородського РУП проведено огляд та було затримано зловмисників, причетних до незаконної переправи осіб через державний кордон України. В ході вказаного огляду у ОСОБА_4 був вилучений належний йому мобільний телефон «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 .

В подальшому, 12 грудня 2022 року ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду №298/1711/22 накладено арешт на все вилучене в ході огляду майно, в тому числі і на його телефон.

Посилається, що у вказаному кримінальному провадженні він має статус свідка, його було допитано та з його телефоном проведено всі необхідні слідчі дії, в тому числі огляд. За його участі проведено слідчий експеримент та впізнання осіб по фотознімкам, в ході яких він розповів та показав про всі обставини кримінального правопорушення та вказав на осіб, які до цього причетні. Наразі виникла необхідність повернення додому, а саме: до м.Дніпра, де він проживає. Мобільний телефон «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 знаходиться у володінні поліції - у слідчого, який провадить розслідування. Вважає, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, а тому просить повернути йому телефон.

За вказаних обставин з посиланням на ст. 174 КПК України ОСОБА_4 просить зняти арешт із належного йому мобільного телефону «РОСО» моделі М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , накладеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду №298/1711/22 від 12.12.2022 і зобов`язати поліцію повернути йому його.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 не заперечив проти скасування арешту майна в частині користування мобільним телефоном, зазначивши, що з вказаним речовим доказом проведено всі необхідні слідчі дії, знято відповідну інформацію, потреби в подальшому позбавленні права користування телефоном нема, однак вважав за необхідне залишити заборону щодо відчуження телефону, оскільки такий визнаний речовим доказом в провадженні.

ОСОБА_4 у судовому засіданні спочатку подане ним клопотання підтримав та просив задовольнити, арешт накладений ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року просив скасувати, у подальшому зазначив, що погоджується з думкою прокурора щодо зняття заборони на користування телефоном.

Заслухавши пояснення ОСОБА_4 та думку прокурора ОСОБА_3 , дослідивши надані прокурором матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Арешт майна, відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Згідно з вимогами ч.3 ст.132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судової процедури для забезпечення гарантій дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року за клопотанням начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0000158 від 8 листопада 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, накладено арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження, в тому числі, на мобільний телефон «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 (вилучений у ОСОБА_5 ).

Вказаною ухвалою слідчого судді встановлено, що для повного об`єктивного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження мають значення вилучений під час огляду місця події мобільний телефон, у зв`язку з чим слідчий суддя прийшов до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вказане майно.

Порядок скасування арешту майна у кримінальному провадженні визначено та регламентовано ст.174 КПК України.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При розгляді клопотання слідчий суддя враховує викладені особою, яка звернулася з клопотанням доводи та надані ним пояснення у судовому засіданні, позицію прокурора, який проти скасування арешту майна в частині користування не заперечив. Таким чином, слідчий суддя, приходить до висновку, що в межах поданого клопотання ОСОБА_4 не доведено, що у даному кримінальному провадженні відпала потреба у подальшому арешті в частині відчуження та розпорядження мобільного телефону «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , разом з цим вважає за можливе скасувати арешт в частині користування вказаним мобільним телефоном та передати його на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 .

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (частина 1, 2 статті 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, при дослідженні слідчим суддею матеріалів клопотання про скасування арешту майна вставлено, що доказів в обґрунтування скасування арешту в повній мірі слідчому судді не надано, оскільки долучені документи в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування та обставин викладених в ухвалі про накладення арешту.

Відповідно до ч.1, п.7 ч.2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а арешт є заходом забезпечення кримінального провадження.

Установлені в судовому засіданні обставини свідчать, що накладення арешту на мобільний телефон застосований з метою досягнення дієвості цього провадження, а отже і відповідає завданням кримінального провадження.

За вказаних обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені обставини судовим рішенням при накладенні арешту не спростовано та не доведено, що захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна втратив свою актуальність та підстави, які діяли на момент його застосування відпали.

Враховуючи викладене клопотання володільця майна ОСОБА_4 підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 131, 170, 174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року в рамках кримінального провадження №0000158 від 8 листопада 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 грудня 2022 року у справі №298/1711/22 в рамках кримінального провадження №0000158 на вилучений під час огляду місця події від 8 грудня 2022 року мобільний телефон «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 (вилучений у ОСОБА_5 ), в частині користування.

Передати на відповідальне зберігання мобільний телефон «РОСО» модель М2007J0СG, ІМЕI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , володільцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України щодо незаконних дій щодо майна, на яке накладено арешт.

В іншій частині клопотання про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1