Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1997/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000007, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Рокитне Київської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, військовослужбовця, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , діючи всупереч вимогам пунктів 1, 2 Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992, та пунктів 12.1, 12.2, 12.13 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів №622 від 21.08.1998, умисно вчинив злочин проти громадської безпеки за наступних обставин.

У невстановлені досудовим розслідуванням дату та час ОСОБА_5 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з корисливих мотивів, реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання вогнепальної зброї та бойових припасів з метою збуту, придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи нарізну вогнепальну зброю та патрони до неї, які в подальшому зберігав у невстановленому місці.

26.01.2023 в ході контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки особі, відносно якої застосовано заходи безпеки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було видано та вручено грошові кошти в сумі 60000 грн., після чого останній прибув 26.01.2023 приблизно о 12 год. 45 хв. за адресою м. Житомир, просп. Миру, 37, де придбав у ОСОБА_5 автомат системи Калашникова моделі «АК 74 № НОМЕР_1 , калібру 5.45х39 мм, який належить до бойової нарізної вогнепальної зброї та виготовлений промисловим способом у 1987 році», а також 458 патронів, а саме:

- 22 патрони із маркуванням «7 16», які є бойовими проміжними патронами калібру 5.45х39 мм, зразка 1998 року, споряджені бронебійною кулею типу «БП», що виготовлені промисловим способом та належать до боєприпасів до бойової нарізної вогнепальної зброї;

- 261 патрон ( 103 патрони із маркуванням «7 94», 4 патрони із маркуванням «17 96», 77 патронів із маркуванням «270 93, 75 патронів із маркуванням «270 96», 2 патрони із маркуванням «270 03»), які є бойовими проміжними патронами калібру 5.45х39 мм, зразка 1998 року, споряджені бронебійною кулею типу «БП», виготовлені промисловим способом та належать до боєприпасів до бойової нарізної вогнепальної зброї;

- 174 патрони ( 110 патрони із маркуванням «3 86», 13 патронів із маркуванням «270 89», 1 патрон із маркуванням «270 86», 6 патронів із маркуванням «270 84», 3 патрони із маркуванням «270 80», 30 патронів із маркуванням «17 88», 10 патронів із маркуванням «60 85», 1 патрон із маркуванням «60 87»), які є бойовими проміжними патронами, калібру 5.45х39 мм, зразка 1974 року, споряджені кулею типу «ПС», виготовлені промисловим способом та належать до боєприпасів до бойової нарізної вогнепальної зброї;

- 1 патрон із маркуванням «539 Г», який є бойовим проміжним патроном калібру 7.62х39 мм зразка 1943 року, споряджений бронебійно-запалювальною кулею типу «БЗ», виготовлений промисловим способом та належить до боєприпасів до бойової нарізної вогнепальної зброї.

Крім того, 15.02.2023 в ході проведення другого етапу контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки особі, відносно якої застосовано заходи безпеки ОСОБА_7 було видано та вручено грошові кошти в сумі 500 доларів США, після чого того ж дня приблизно о 14 год. 00 хв. він прибув за адресою м. Київ, вул. Берковецька, на трасу неподалік ТРЦ «Lavina», де придбав у ОСОБА_5 револьвер, який належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї, виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального револьвера «НАГАН-С» № НОМЕР_2 та 50 патронів, а саме:

- 10 патронів, які належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, є револьверними патронами калібру 7,62х39R, виготовлені саморобним способом;

- 40 патронів, які належать до боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї, виготовлені саморобним способом по типу револьверних патронів калібру 7,62х39R.

21.02.2023 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

22.02.2023 органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала із наведених у ньому підстав, просивши при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на відсутність доказів, які б вказували на наявність ризиків, про які зазначено у клопотанні, а також на наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, особистісні характеристики підозрюваного, який раніше не судимий, наміру переховуватися від слідства та суду не має. При цьому захисник просила, у випадку прийняття слідчим суддею рішення про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, а також надані стороною захисту докази, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000007, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

22.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та збуті вогнепальної зброї та бойових припасів.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 263 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні докази, зібрані в ході досудового розслідування: письмове повідомлення про підозру від 22.02.2023; протокол затримання ОСОБА_5 у порядку ст.208 КПК України від 21.02.2023; висновок експерта №СЕ-19/111-23/4839-БЛ від 02.02.2023; рапорти про виявлене кримінальне правопорушення; протокол огляду місця події від 26.01.2023; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 ; протокол огляду предмету від 18.01.2023; протокол огляду місця події від 15.02.2023; протокол обшуку від 22.02.2023.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_5 злочину та суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим.

На ризик вчинення іншого кримінального правопорушення вказує наявність злочинної діяльності з корисливих мотивів.

Про наявність ризику впливу на свідків вказує те, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження не завершено та не допитано в якості свідків ряд осіб.

На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує і те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Крім того, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , який є військовослужбовцем, слідчий суддя вважає доведеним той факт, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, зазначені вище обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_5 ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він неодружений, має середню спеціальну освіту, є військовослужбовцем, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 передбачених КПК України обов`язків, в межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000007, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Розмір застави визначити у межах 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді діє до 21.04.2023 включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1