Справа №519/252/23
У Х В А Л А

07.02.2023 року м. Южне

Южний міський суд Одеської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши в відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000356 від 16.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відносно підозрюваної ОСОБА_5

встановив:

Слідчим слідчого відділення ВП №4 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 до суду подано клопотання про продовження дії підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового слідства на 30 діб.

Слідча та прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання в повному обсязі.

Захисник та підозрювана заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши учасників судового процесу, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Згідно зі ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Тому, продовжуючи підозрюваній запобіжний захід у виді тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваній запобіжний захід у виді взяття під варту, не відпали, усі докази в судовому засіданні не перевірені й під страхом можливості застосування покарання, передбаченого санкцією статті, яка інкримінована підозрюваній, остання може переховуватись від суду. Також суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваній та ймовірну можливість продовження нею протиправної поведінки у подальшому.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним продовжити обраний до підозрюваної запобіжний захід та вважає, що обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної.

З огляду на вищевикладені обставини, у задоволенні клопотання захисника та підозрюваної про застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту слід відмовити.

Ухвалою слідчого судді Южного міського суду від 18.11.2022 до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.01.2022 з можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 198480 грн.

Постановою керівника Доброславської окружної прокуратури від 10.01.2023 строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до 3 місяців, а саме до 17.02.2023

Ухвалою слідчого судді Южного міського суду від 11.01.2023 строк дії застосованого до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено на 30 діб до 09.02.2022.

Враховуючи, що строк досудового розслідування спливає 17.02.2023, суд визнає за доцільне продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування

На підставі встановленого та керуючись ст.ст.177, 194, 199, КПК України, суд

постановив:

Клопотання про продовження запобіжного заходу тримання під вартою задовольнити.

Підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 17 лютого 2023 року з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», з можливістю внесення застави.

ОСОБА_5 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 198480 гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії. Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

В разі внесення застави покласти на підозрювану наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах досудового слідства до 17.02.2023.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У задоволенні клопотання захисника та підозрюваної про застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Южного міського суду

Одеської області ОСОБА_1