Справа № 297/1104/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

05 квітня 2023 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000126 від 03.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000126 від 03.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 02.04.2023 року о 13:34 годині в с. Горонглаб, Берегівського району, громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи намір виїхати за кордон через в ПП «Дзвінкове», як підставу для виїзду пред`явив прикордонникам свій закордонний паспорт та пенсійне посвідчення, яке ймовірно є підробленим.

Так, виїздом слідчо-оперативної групи на місце події старшим слідчим СВ Берегівського РВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_6 був проведений огляд місця події від 02.04.2023 року у період часу з 15:55 години по 16:20 години за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого було вилучено документ, а саме:

- пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 від 21.03.2023 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № НОМЕР_2 згідно, якого останній є інвалідом 2 ї групи загального захворювання.

Вищевказаний документ було вилучено та поміщено до паперового конверту НПУ СУ, який опечатано та на якому розписались учасники процесуальної дії.

Також, вилучений документ в рамках кримінального провадження згідно постанови старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУ НП в Закарпатській області було визнано речовим доказам.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів, з метою унеможливити розпоряджатися вищевказаним документом, щоб запобігти зникненню, втраті або пошкодженню відповідного майна, так як в подальшому по вилученому документу необхідно призначити відповідну експертизу.

Старший дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду такого був повідомлений належним чином. При цьому, подав заяву про розгляд справи без його участі. Також, уточнив, що вірними серією та номером вилученого пенсійного посвідчення є НОМЕР_3 від 21.03.2023 року, № НОМЕР_4 , у клопотанні та постанові про визнання речового доказу було допущено технічну помилку. Крім цього, вказав, що у рапорті Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області прізвище ОСОБА_5 вказано невірно.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Про місце, дату і час розгляду справи повідомлявся належним чином в порядку ст. 135 КПК України, зокрема викликом по телефону.

Дослідивши матеріали клопотання, якими дізнавач та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено в ході розгляду клопотання СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000126 від 03.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучення вказаних речей в ході проведення 02.04.2023 року огляду відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та матимуть доказове значення у кримінальному провадженні.

У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі мають важливе значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим можуть бути використані як докази протиправних дій.

Відповідно до постанови старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 від 03.04.2023 року зазначений документ визнаний речовим доказом.

Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на речі, які тимчасово вилучено та визнано речовими доказами, клопотання про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-175, 309, 370, 371, 372, ч. 2 ст. 376, ст. 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000126 від 03.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені документи у вигляді:

- пенсійного посвідчення серії НОМЕР_3 від 21.03.2023 року виданого на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № НОМЕР_4 згідно, якого останній є інвалідом 2 ї групи загального захворювання.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя Віталій МИХАЙЛИШИН