Справа № 761/3132/23
Провадження № 1-кс/761/2240/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000623 від 14.07.2021,

В С Т А Н О В И ЛА :

25 січня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000623 від 14.07.2021.

30 січня 2023 року матеріали провадження були передані з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва до слідчого судді ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для повернення клопотання, виходячи з наступного.

Так, згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з клопотанням адвоката ОСОБА_4 вбачається, що арешт на автомобіль марки «Honda Clarity», н.з. НОМЕР_1 , було накладено в рамках кримінального провадження №0000623 від 14.07.2021 під час досудового розслідування.

Так, у п.10 ч.1 ст.3 КПК України зазначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Водночас, адвокат ОСОБА_2 зазначає, що в даному кримінальному провадженні 28 грудня 2021 року Святошинським районним судом м. Києва було винесено вирок.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 371 КПК України безпосередньо після закінчення судового розгляду суд ухвалює вирок іменем України

Тобто, судове провадження в першій інстанції у кримінальному провадженні закінчується зокрема і винесенням вироку.

Частиною 2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Наведене унеможливлює розгляд клопотань слідчим суддею у порядку, передбаченому ст.174 КПК України після закінчення досудового розслідування, оскільки такі клопотання підлягають розгляду судом під час судового провадження.

Разом з цим, враховуючи, що вирок у кримінальному провадженні ухвалено Святошинським районним судом м. Києва, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, наступне.

Ч. 4 ст. 174 КПК передбачено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Крім того, положенням ч. 4 ст. 374 КПК України на суддю, який ухвалює вирок покладено обов`язок зазначити у резолютивній частині вироку рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження.

В той же час, у разі, якщо суддею, що здійснював судовий розгляд кримінального провадження, під час ухвалення остаточного рішення, з певних причин не дотримано вищевказаного обов`язку, питання що стосуються заходів забезпечення у кримінальному провадженні слід вирішувати відповідно до положень п.14 ч.1 ст. 537 КПК які передбачають, що під час виконання вироків суд має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Розгляд таких клопотань може здійснюватись як місцевим судом, який постановив вирок (п.4 ч.1 ст.539 КПК України), так і місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання (п.1 ч.2 ст.539 КПК України).

Враховуючи викладене, розгляд даного клопотання має здійснюватися за місцем ухвалення вироку.

Так, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

При цьому Верховний Суд у своїй постанові №686/23167/19 від 10 червня 2020 року забезпечення єдності практики є реалізацією принципу правової визначеності, яка втілюється з додержанням загальних засад кримінального провадження, встановлених у ст. 7 КПК, шляхом однакового застосування тієї самої норми закону в подібних правовідносинах.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, у разі подання такого клопотання з порушенням підсудності, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

При цьому встановлено, що слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва не уповноважений на розгляд клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000623 від 14.07.2021.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000623 від 14.07.2021, повернути заявниці у зв`язку з тим, що воно не підлягає розгляду у Шевченківському районному суді м. Києва.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись, ст.ст.3, 7, 9, 32, 174, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000623 від 14.07.2021 - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1