Справа 305/773/23
Номер провадження 1-кс/305/126/23
УХВАЛА

12.04.2023. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця та мешканця

АДРЕСА_1 , громадянина України, тимчасово

не працює, з середньою освітою, неодруженого,

військовозобов`язаного, не судимого

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області - майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 21.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка) поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 06.01.2023 близько 23:00 години, під час дії воєнного стану в Україні, введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, яким затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення в Україні воєнного стану» і продовженого, зокрема до 19.02.2023 Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2738-IX від 16.11.2022, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення, шляхом злому навісного замка на вхідних дверях проник до приміщення будинку належного ОСОБА_7 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , звідки викрав акордеон «Октава» фіолетового кольору вартістю 1200 грн (одна тисяча двісті грн), який зберігався у кімнаті будинку, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вказану суму. Крім цього, ОСОБА_5 , 07.01.2023 близько 23:00 години, під час дії воєнного стану в Україні, введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, яким затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення в Україні воєнного стану» і продовженого, зокрема до 19.02.2023 Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2738-IX від 16.11.2022, діючи умисно, таємно, повторно, з корисливих мотивів, з метою викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення, шляхом проникнення до житла через відважування металопластикового вікна, проник до приміщення будинку, належного ОСОБА_8 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , звідки з кімнати будинку та горища викрав бензопилу «STIHL MS260/C» оранжевого кольору вартістю 13769,10 грн (тринадцять тисяч сімсот шістдесят дев`ять грн 10 коп.), портативну акустичну колонку «Cigii» чорного кольору вартістю 500 грн (п`ятсот грн), туристичну палатку SPOKEY olimpic 3+3 оранжевого кольору вартістю 9656,75 грн (дев`ять тисяч шістсот п`ятдесят шість грн 75 коп.), чим заподіяв потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на вказану суму. Також, ОСОБА_5 , 07.01.2023 близько 23:40 години, під час дії воєнного стану в Україні, введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, яким затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення в Україні воєнного стану» і продовженого, зокрема до 19.02.2023 Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №2738-IX від 16.11.2022, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, повторно, з метою викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення, шляхом проникнення до житла через вікно, проник до приміщення будинку належного ОСОБА_8 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , звідки викрав баян «Полісся» коричневого кольору вартістю 495 грн (чотириста дев`яносто п`ять грн), який зберігався на горищі будинку, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на вказану суму. У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, крадіжка, тобто таємне викрадення чужого майна з проникненням, вчинена в умовах воєнного стану, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та мешканець АДРЕСА_1 , громадянин України, тимчасово не працюючий, з середньою освітою, не одружений, військовозобов`язаний, раніше несудимий. 22.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, крадіжка, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинено повторно, в умовах воєнного стану. На думку органу досудового розслідування до ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України . ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, зокрема, наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , усвідомлює, що у разі визнання його винуватим у вчиненні даного злочину, який належить до категорії тяжких, йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, крім цього, ОСОБА_5 , хоч і має постійне місце проживання, але враховуючи його незначні соціальні зв`язки, зокрема те, що він не має постійного місця роботи, може виїхати зі свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності; ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення. Зокрема, наявність даного ризику обґрунтовується тим, що підозрюваний усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який належить до категорії тяжких, йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років; ОСОБА_9 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення. Зокрема, наявність даного ризику обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який належить до групи тяжких, йому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Тому ОСОБА_5 з метою уникнення від відповідальності зможе безперешкодно змінити своє місце постійного проживання, виїхати за межі району чи області у пошуках роботи, тощо. Така поведінка підозрюваного унеможливить проведення подальших слідчих та процесуальних дій та подальший хід досудового розслідування; Також,ОСОБА_5 може вчиняти інше кримінальне правопорушення, це обґрунтовується тим, що перебуваючи не під цілодобовим домашнім арештом матиме можливість відлучатися з місця свого проживання з метою вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 , може перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, і вищенаведені ризики та обставини є реальними і триваючими,об`єктивно існують, тому цілодобовий домашній арешт підозрюваного буде виправданим та необхідним. Інший запобіжний захід, окрім цілодобового домашнього арешту, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки підозрюваного, тому наявна необхідність у запобіжному заході у вигляді цілодобового домашнього арешту. У зв`язку з цим, застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж цілодобовий домашній арешт ОСОБА_5 , не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків чи вчиняти інші дії, направлені на протидію розслідуванню злочину, або вчинити інші злочини. Беручи до уваги вищевикладене слідчий просить застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, з середньою освітою, не одруженого, військовозобов`язаного, не судимого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; цілодобово не залишати місце постійного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, або суду; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні просить задовольнити клопотання, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке є тяжким злочином. Застосування більш м`якого запобіжного заходу, на його думку, не дасть змогу запобігти ризикам та зробить неможливим виконання покладених на ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Прокурор ОСОБА_3 вважає клопотання обґрунтованим та просить таке задовольнити, оскільки дійсно існують ризики в неправильній процесуальній поведінці підозрюваного.

ПідозрюванийОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні не заперечує проти задоволення клопотання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу, але вважають, що цілодобовий домашній арешт є занадто суворим, просять не застосовувати такий, оскільки ОСОБА_5 необхідно працювати, щоб забезпечувати себе харчами та іншими засобами для існування.

Заслухавши учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, згідно з положенням статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поняття «обґрунтована підозра» у практиці Європейського суду з прав людини передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (рішення «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» та «Нечипорук та Йонкало проти України»).

Під час розгляду клопотання встановлено, що 21.01.2023 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань було зареєстровано кримінальне провадження № 0000043 з відображенням правової кваліфікації злочину за ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 22.02.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, встановлено, що надані слідчим докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує у своєму клопотанні слідчий.

Так, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на думку слідчого судді, підтверджується наданими копіями матеріалів кримінального провадження: протоколом огляду місця події від 20.02.2023, протоколом огляду місця події від 22.02.2023, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 20.02.2023, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 22.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.02.2023, постановою про визнання речовими доказами від 22.02.2023, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 23.02.2023.

Досліджені документи свідчать про те, що дійсно під час дії воєнного стану в Україні було вчинено крадіжки з будинку належного ОСОБА_7 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , та з будинку належного ОСОБА_8 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , тобто вчинено кримінальне правопорушення, а також дають підстави для висновку щодо можливої причетності ОСОБА_5 до цих дій, які органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими стороною обвинувачення матеріалами кримінального провадження, дають підстави вважати, що повідомлена ОСОБА_5 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно з яким «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри).

Отже, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а отже, відповідно до ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя оцінює в сукупності такі обставини: міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці проживання є незначний, оскільки він неодружений, на його утриманні неповнолітні діти чи інші особи не перебувають, ніде не працює, проживає за рахунок тимчасового (одноразового) заробітку, мешкає за місцем реєстрації, за місцем проживання характеризується позитивно, раніше не судимий, на обліку у нарколога та фтизіатра не перебуває, але значиться на обліку у психіатра з 2008 року з діагнозом легка розумова відсталість, згідно з висновком судово-психіатричного експерта №53 від 16.03.2023 ОСОБА_5 виявляє ознаки психічного розладу у вигляді легкої розумової відсталості, ОСОБА_5 міг розуміти значення своїх дій та керувати ними у період часу, що відноситься до інкримінованого йому діяння і може у теперішній час.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя, погоджується зі стороною обвинувачення та вважає, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є підставним, оскільки дійсно є ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте оцінивши в сукупності всі зазначені вище обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які зазначені у ст. 178 КПК України, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, клопотання необхідно задовольнити частково, оскільки підозрюваному необхідно надати можливість забезпечувати себе харчами та іншими засобами існування, а отже слідчий суддя вважає що достатньо буде застосувати до останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, строком на два місяці, а у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Також слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, у зв`язку з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, і доведеністю стороною обвинувачення наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, суду, а також не відлучатися за межі с. Кваси без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, знаходитись за місцем свого проживання в нічний час доби з 22.00 год до 06.00 год, утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 182-186, 193-197, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю, в період часу з 22 по 06 годину, починаючи з 12.04.2023 до 12.06.2023.

2. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки :

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною їх вимогою;

2) не відлучатися з місця постійного проживання с. Кваси, Рахівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) знаходитись за місцем свого проживання, в будинку АДРЕСА_1 в нічний час доби з 22.00 год до 06.00 год;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;

5) утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у разі невиконання зазначених обов`язків, до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід та накладено грошове стягнення.

Строк дії ухвали до 12 червня 2023 року.

Копію ухвали направити для виконання Рахівському РВП ГУНП в Закарпатській області, за місцем проживання підозрюваного, відповідно до ст. 181 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника у кримінальному провадженні - прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1