Провадження № 1-кс/761/7845/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши заяву захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 420 221 020 200 000 43 від 11.04.2022 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся захисник ОСОБА_4 з заявою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 420 221 020 200 000 43 від 11.04.2022.

На обґрунтування заявник зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_6 належним чином не повідомила стороні захисту про дату та час розгляду ініційованого стороною обвинувачення клопотання.

Крім того, слідчий суддя ОСОБА_6 своїм рішенням від 28.04.2022 (справа № 761/7734/22) задовольнила клопотання сторони обвинувачення щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені вище обставини, на думку заявника, свідчать про обґрунтовані сумніви у неупередженості та об`єктивності слідчого судді під час розгляду клопотання про продовження строку зазначеного запобіжного заходу, оскільки у слідчого судді є сформована та негативна для сторони захисту думка щодо підозрюваного та обставин кримінального провадження.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заяву підтримав та просив її задовольнити з викладених вище підстав.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, вважав заяву обґрунтованою.

Прокурор просив відмовити у задоволенні заяви захисника, зазначаючи, що заява є засобом затягування строку розгляду клопотання про продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

Суддя, заслухавши доводи сторони захисту та заперечення прокурора, дослідивши наявні матеріали, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суддя бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.

Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

Заявник зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у задоволенні нею 28.04.2022 клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у цьому кримінальному провадженні, тобто наявність у слідчого судді наперед сформованої думки щодо вирішення ініційованого слідчим питання.

Водночас, сам факт задоволення слідчим суддею в одному кримінальному провадженні декількох клопотань чи скарг сторін кримінального провадження не свідчить про упередженість слідчого судді, оскільки не доводить прихильності останнього до однієї із сторін провадження.

Таким чином, ухвалення слідчим суддею ОСОБА_6 рішення за наслідками розгляду певного клопотання сторони обвинувачення у цьому кримінальному провадженні не говорить про її необ`єктивність та упередженість.

Крім того, суддя звертає увагу, що клопотання сторони обвинувачення про продовження строку застосованого до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу розподілено на слідчого суддю ОСОБА_6 відповідно до вимог ст. 35 КПК, що також свідчить про об`єктивність визначення слідчого судді та спростовує сумніви щодо зацікавленості слідчого судді у вирішенні справи на користь однієї зі сторін.

Також матеріалами справи спростовані доводи ініціатора відводу щодо неповідомлення стороні захисту про дату та час розгляду клопотання сторони обвинувачення, оскільки з наявних у справі телефонограм вбачається, що захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_9 про судове засідання, призначене на 25.07.2022, повідомлені секретарем судового засідання 22.07.2022, тобто завчасно та у спосіб, передбачений КПК.

Отже, доводи захисника ОСОБА_4 про упередженість слідчого судді ОСОБА_6 ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у слідчого судді будь-яких зв`язків, прихильності чи упередженості щодо сторін кримінального провадження.

Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо неупередженості слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 420 221 020 200 000 43від 11.04.2022 (справа № 761/13662/22, провадження № 1-кс/761/7605/2022) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1