Справа № 201/3062/23
Провадження № 1-кс/201/1042/2023
УХВАЛА

15 березня 2023 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

установив:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна на арешт на автомобіль «AUDI SQ5» д.н. НОМЕР_1 , vin: НОМЕР_2 , який належать ОСОБА_3 .

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

Як вбачається з клопотання про скасування арешту майна, представник заявника зазначає, що у провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження №201/9802/22 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст.189, ч.1, ч.2 ст.255-1 КК України. Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17.11.2021 у справі №210/6308/21 накладено арешт на автомобіль «AUDI SQ5» д.н. НОМЕР_1 , vin: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_3 , із забороною відчуження, розпоряджатись та користуватись автомобілем. Представник заявника зазначає, що ухвалене рішення підлягає скасуванню оскільки в застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Під досудовим розслідуванням у п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України слід розуміти стадію кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

З системного аналізу положень п. 5 ч. 1 ст. 3, ст. 174 КПК України слідує, що направлення до суду обвинувального акта є процесуальною формою закінчення досудового провадження та перешкодою для подальшого досудового розслідування щодо даного кримінального провадження.

Слідчий суддя встановив, що кримінальне провадження, №0000439, в межах якого було накладено арешт на майно ОСОБА_3 на даний час перебуває у провадженні Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська на стадії судового розгляду.

Тому, слідчий суддя вважає, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, оскільки повноваження слідчого судді на скасування накладеного арешту на майно розповсюджуються виключно на період досудового розслідування, а після направлення кримінального провадження з обвинувальним актом до суду заявнику необхідно звертатися з клопотанням до суду, який здійснює розгляд цього обвинувального акту.

Керуючись ст. 169, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1