Справа № 405/6221/22
провадження № 1-кс/405/2978/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2022 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю власника майна, ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.05.2022 № 00000363, про скасування арешту майна,
встановив:

15.11.2022 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від ОСОБА_3 надійшло клопотання про скасування арешту майна, який накладено ухвалою слідчого судді від 20.01.2022 у кримінальному провадженні №0000086, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Власник майна вказує про те, що під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено його непричетність до вчинення злочину, а матеріали відносно нього виділено в окреме кримінальне провадження, яке потім було закрито, а за вилучені в нього наркотичні речовини відповідно до постанов Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області він поніс адміністративну відповідальність.
В судовому засіданні власник майна клопотання про скасування арешту майна підтримав за викладених у ньому підстав.
Прокурор в судове засідання не з`явилась, звернулась з заявою в якій просить розглянути клопотання за її відсутності, а вирішення питання залишила на розсуд суду. Також прокурором до заяви додано процесуальні документи.
Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про скасування арешту майна за даної явки та наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовується необхідність скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Встановлено, що 14.12.2021 слідчими СУ ГУНП в Кіровоградській області проведено обшук домоволодіння АДРЕСА_1 та вилучено майно, зокрема два мобільних телефони Redmi 5A, Redmi 9A, які належать ОСОБА_3 .
На речі, які вилучені під час згаданого обшуку ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21.01.2022 накладено арешт.
Постановою прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 від 30.05.2022 виділено з матеріалів кримінального провадження №0000086 виділено матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_3 .
Згідно відповіді т.в.о. начальника СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 18.11.2022 в провадженні СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебували матеріали кримінального провадження №000363 відносно ОСОБА_3 , яке було виділено з матеріалів кримінального провадження №0000086.
Постановою слідчого від 30.08.2022 кримінальне провадження №000363 закрито, а копії матеріалів направлено до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області для складання відносно ОСОБА_3 протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44 КУпАП.
Вказане свідчить, що органом досудового розслідування кримінального провадження №000363 відносно ОСОБА_3 , яке було виділено з матеріалів кримінального провадження №0000086 є сектор дізнання Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.
Суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства (пункт 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Статтею 3 КПК України передбачено, що саме до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Також цією статтею визначено сторони кримінального провадження з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
У статті 7 КПК України зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості тощо.
За загальник правилом слідчий суддя місцевого суду здійснює свої повноваження, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (рішення у справі «Фельдман проти України»).
У рішенні Європейського суду з прав людини від 12 жовтня 1978 року № 7360/76 у справі «Лео Занд проти Австрії» зазначено, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», а й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом», у частині першій статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод охоплює усю організаційну структуру судів включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом», орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, не передбаченої законом.
Отже, вказані вище обставини свідчать, що досудове розслідування кримінального провадження №000363 здійснювалось СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, який розташований за адресою: вул. 6-го Грудня, 49 у м. Олександрія Кіровоградської області та територіально не підсудний слідчому судді Ленінського районного суду м. Кіровограда.
Враховуючи вказане, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає повернення, як не підсудне слідчому судді Ленінського районного суду м. Кіровограда.
Водночас ОСОБА_3 роз`яснюється право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді за місцем розташування органу досудового розслідування, тобто, до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області.
Керуючись ст.ст. 132, 174, 369-372, КПК України,
постановив :
повернути ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна від 15.11.2022 разом з доданими до нього матеріалами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5