Справа № 522/5667/23
Провадження по справі № 1-кс/1522/1893/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

24 березня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Приморськ, Запорізької області, громадянинки України, не одруженої, не працюючої,фактично проживаючої за АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0000009 від 10.01.2023 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_3

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, за наступних обставин.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на наступне.

ОСОБА_4 , у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, однак не пізніше 10.01.2023, перебуваючи за місцем свого постійного проживання у м. Павлоград Дніпропетровської області, маючи умисел на незаконне переміщення раніше придбаних культурних цінностей через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, будучи обізнаною з встановленим порядком переміщення через митний кордон України товарів, помістила до власної жіночої сумки монету жовтого кольору номіналом "5 рублей", вагою 6,67 г з написом "5 рублей 1840 спб, чистаго золота 1 золотникъ 39 долей" та зображенням двоголового орла на іншій стороні, а також монету жовтого кольору номіналом "10 рублей", вагою 8,62 г з написом "10 рублей 1899 г." та зображенням двоголового орла, з написом на іншій стороні "Б.М. Николай ІІ императоръ и самодержецъ всеросс" та зображенням особи чоловічої статі в профіль, які в подальшому, знаючи їх цінність, усвідомлюючи протиправність своїх дій та можливе настання злочинних наслідків, приховала серед особистих речей у дорожній валізі з якою планувала перетинати державний кордон України з Румунією, тобто приховала у спосіб, що утруднює виявлення.

Реалізуючи злочинний задум, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що між Україною та Румунією встановлено митний кордон, переміщення культурних цінностей через який здійснюється у встановленому законодавством порядку та при наявності відповідних документів, 10.01.2023 о 09 год. 30 хв., перебуваючи у якості пасажиру легкового автомобіля "RENAULT LOGAN" (номер шасі НОМЕР_1 , білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 ) під керуванням громадянина України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який не був обізнаний про протиправну діяльність ОСОБА_4 , з прихованими монетами, рухаючись у напрямку Румунії, прибула до пункту пропуску "Орлівка" митного посту "Орлівка" Одеської митниці Державної митної служби України, обравши для проходження митного контролю канал, позначений символами зеленого кольору - "зелений коридор", тим самим заявивши про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчивши про факти, що мають юридичне значення. Водночас,

ОСОБА_4 перед проведенням митного огляду автомобілю та її особистих речей, у тому числі валізи з прихованими культурними цінностями, на запитання співробітника Державної митної служби України не заявила про наявність у неї вказаних культурних цінностей.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_4 , в порушення норм законодавства, не оформила право на вивезення культурних цінностей у порядку, визначеному

ст. 15 Закону України "Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" та пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №448 "Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження".

Надалі, 10.01.2023 в період часу з 09 год. 38 по 16 год. 12 хв., у ході митного контролю та митного огляду вищевказаного транспортного засобу та особистих речей ОСОБА_4 на території пункту пропуску "Орлівка" митного посту "Орлівка" Одеської митниці Державної митної служби України, державним інспектором відділу портового контролю та комунікації з правоохоронними органами Управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці Державної митної служби України ОСОБА_9 в присутності ОСОБА_4 , старшого державного інспектора митного поста "Орлівка" Одеської митниці Державної митної служби України ОСОБА_10 та інспектора прикордонної служби 1-ї категорії - інструктора ВПС " ІНФОРМАЦІЯ_3 " ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_11 у жіночій сумці, яка знаходилась у дорожній валізі ОСОБА_4 після виймання всіх речей, способом, що утруднює виявлення, було віднайдено, серед іншого, наступне:

- монету, на аверсі якої в центрі зображено профільний портрет вліво російського імператора Миколи ІІ. Ліворуч від портрета наявний напис " ОСОБА_12 НИКОЛАЙ ІІ ИМПЕРАТОРЪ", праворуч - "И САМОДЕРЖЕЦЪ ВСЕРОСС.". По колу канта наявні рельєфні елементи, виконані у вигляді зубців. На реверсі в центрі зображено малий Державний Герб Російської імперії - двоголовий орел, голови якого увінчані двома коронами, третя, велика корона - над ними. Всі вони з`єднані орденською стрічкою ордена Св. Апостола ОСОБА_13 . На грудях орла розташований Московський герб, в щиті зображено ОСОБА_14 зі списом. Він вражає дракона. Навколо щита ланцюг ордена Св. Апостола ОСОБА_13 . На крилах зображені наступні герби: Царства Казанського, Польського, Херсонеса Таврійського, Астраханського, Сибірського, Грузинського, герб з`єднаних князівств Київського, Новгородського і Володимирського і герб Великого Князівства Фінляндського - по 4 на кожне крило. У правій лапі орла - скіпетр, у лівій - держава. Під ним злів направо зображені: номінал - напис "10 РУБЛЕЙ" і дата випуску "1899 Г.". По колу канта наявні рельєфні елементи, виконані у вигляді зубців;

- монету, на аверсі якої зображено Державний Герб Російської імперії - двоголовий орел, голови якого увінчані двома коронами, третя велика корона розташована над ними посередині. На грудях орла розташований великий герб, т.зв. "Московський герб", у щиті зображений святий Георгій Побідоносець, який сидить верхи на коні у плащі, що майорить, а також зі списом в руках. Постать святого і коня розгорнуті зліва направо. Св. Георгій за допомогою списа вражає дракона, який розташований знизу на землі. Навколо щита розташований орденський ланцюг із орденом Св. Апостола ОСОБА_15 . На крилах орла зображені титульні герби: на правому - Царства Казанського, Астраханського та Сибірського, на лівому - Царства Польського, герб Херсонесу Таврійського та Великого Князівства Фінляндського. У правій лапі орла - скіпетр, у лівій - держава. Під правою лапою - літера "А", під лівою - літера "Ч", які є ініціалами мінцмейстера (чиновника на монетному дворі, який відповідав за монетне виробництво) ОСОБА_16 . По колу канта є рельєфні елементи, виконані у вигляді зубців. На реверсі: у центрі вказано номінал "5", обмежений по обидва боки п`ятикутними квітковими розетками. Під цифрою номіналу - слово "РУБЛЕЙ". Нижче розташований декоративний роздільник у вигляді двох різноспрямованих фігурних ліній та точкової розетки між ними. Під роздільником - дата випуску монети "1840". Під цифрою дати - позначення монетного двору "С.П.Б.". Центральна частина відокремлена від решти зображення, коло у вигляді точок. За колом круговий напис: "ЧИСТАГО ЗОЛОТА 1 ЗОЛОТНИКЪ 39 ДОЛЕЙ", розділений зверху квітковою розеткою. По колу канта розташовані рельєфні елементи, виконані у вигляді зубців.

Відповідно до висновків експерта №23-231 від 10.02.2023 і №23-444 від 13.02.2023 судової мистецтвознавчої експертизи Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, вилучені у

ОСОБА_4 вищевказані монети являються автентичними об`єктами колекціонування з високою матеріальною ціною, які відносяться до культурних цінностей, що мають художнє, історичне, етнографічне, наукове або інше значення.

У такий спосіб ОСОБА_4 , бажаючи контрабандним шляхом перемістити зазначені культурні цінності з України до Румунії, виконала всі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але дане кримінальне правопорушення нею не було закінчено з причин, які не залежали від її волі, оскільки вищевказаними співробітниками митниці заздалегідь приховані ОСОБА_4 від митного контролю монети було виявлено та вилучено.

23.03.2023 року органом досудового розслідування було складено та вручено ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України, тобто замах на контрабанду, тобто переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

Підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за найтяжчий з яких передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 7 років.

Підозра ОСОБА_4 в інкримінованому їй злочині підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до клопотання слідчого доказів (перелік відповідно до клопотання слідчого).

У зв`язку з вищевикладеним орган досудового розслідування звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив суд його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування і суду.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник в судовому засіданні залишити вирішення клопотання слідчого на розсуд суду.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, заслухавши прокурора, захисника, допитавши підозрювану, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.

З огляду на ч.3 ст.26, п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесено до його компетенції цим Кодексом, а слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 2 вказаного Кодексу, завданнями кримінального провадження, наряду, із захистом особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також те, щоб до кожного учасника кримінального провадження застосовувалась лише належна правова процедура.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», «Мерабішвілі проти Грузії» можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:

- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;

- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;

- обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;

- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

У теперішній час, пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними по кримінальному провадженні та наданими разом з клопотанням доказами, а саме: матеріалами оперативного підрозділу, згідно яких зафіксовано відомості щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події, згідно якого зафіксовано обставини вчинення ОСОБА_4 злочину; поясненнями свідка ОСОБА_9 (співробітника Державної митної служби України), який повідомив про обставини вилучення у ОСОБА_4 культурних цінностей; поясненнями свідка ОСОБА_10 (співробітника Державної митної служби України), який повідомив про обставини вилучення у ОСОБА_4 культурних цінностей; поясненнями свідка ОСОБА_11 (співробітника Державної прикордонної служби України), який повідомив про обставини вилучення у ОСОБА_4 культурних цінностей; висновками експерта №23-231 від 10.02.2023 і №23-444 від 13.02.2023 судової мистецтвознавчої експертизи Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, згідно яких вилучені у ОСОБА_4 вищевказані монети являються автентичними об`єктами колекціонування з високою матеріальною ціною, які відносяться до культурних цінностей, що мають художнє, історичне, етнографічне, наукове або інше значення; протоколом огляду вилучених в ході огляду місця події документів, згідно якого зафіксовано обставини вчинення злочину; відповіддю МКІП, згідно якої ОСОБА_4 не зверталась з метою отримання свідоцтва про право вивезення культурних цінностей з території України

Наведені докази у сукупності з іншими документами, що були додані до клопотання формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до злочину, у вчиненні якого вона підозрюється органом досудового розслідування.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Отже, слідчий суддя констатує, що матеріали клопотання дозволяють дійти висновку про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 201 КК України. Це є підставою для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , за який передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 7 років.

Суворість покарання за вчинення злочину, який інкримінуються ОСОБА_4 у сукупності із обґрунтованістю повідомленої їй підозри збільшує ризик переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Можливість призначення підозрюваній ОСОБА_17 , у разі визнання її винною, покарання у виді позбавлення волі, свідчить про наявність ризику, який дає достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування і суду.

З`ясування можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ч. 1 ст. 179 КПК України).

З урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування запобіжного заходу до ОСОБА_17 є необхідним і що саме запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання здатен запобігти існуючим ризикам.

Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, вік підозрюваної, стан здоров`я, сімейний та майновий стан, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання здатен у повній мірі забезпечити можливість контролю за поведінкою підозрюваного з боку органу досудового розслідування та забезпечити досягнення мети кримінального провадження.

Водночас, особисте зобов`язання є найменш обтяжливим запобіжним заходом із передбачених законом, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання належить задовольнити.

Щодо обов`язків, що визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, які належить покласти на підозрюваноу у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до ч. 2 ст.196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

З огляду на тяжкість, характер інкримінованого кримінального правопорушення, існуючого ризику, слідчий суддя вважає обґрунтованими вимоги слідчого про покладення на ОСОБА_4 саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Підозра про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України, було повідомлено підозрюваній 23.03.2023 року, то досудове розслідування має бути закінченим до 23.05.2023 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної під час досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 179, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, строком до 2 місяців в межах строку досудового розслідування, до 22.05.2023 року включно, а саме:

1) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Строк дії ухвали про застосування обов`язків обчислюється з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 24.03.2023 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Зобов`язати слідчого повідомити підозрюваній письмово під розпис про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 24.03.2023 року о 15:00 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_18

24.03.2023