Житомирський апеляційний суд
Категорія ст. 422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря: ОСОБА_5

прокурора: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 17 листопада 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановила:

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 17 листопада 2022 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Прийняте рішення слідчий суддя мотивував тим, що звернення ОСОБА_7 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочинів, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінальних правопорушень, а заява ОСОБА_7 від 17.10.2022 року не містить даних щодо наявності підстав для застосування до виконавчого комітету Житомирської міської ради заходів кримінально-правового характеру, а тому підстави для внесення відомостей за даною заявою до ЄРДР та початку досудового розслідування відсутні.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 , просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити її скаргу на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР в повному обсязі.

Вважає, що слідчим суддею порушено її право на доступ до правосуддя, оскільки справу розглянуто у її відсутність.

Вказує, що слідчий суддя безпідставно відмовив їй у задоволенні клопотань, заявлених під час розгляду скарги. На її письмове звернення суд не надав їй копії звукозапису судового засідання.

Крім того судом не перевірено повноваження прокурора, що брав участь у розгляді скарги.

Заслухавши доповідь судді, заперечення прокурора щодо доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Апеляційний суд вважає, що слідчим суддею при розгляді скарги ОСОБА_7 дотримано зазначених вимог кримінального процесуального закону.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді зі скаргою, у якій просить зобов`язати прокурора Житомирської окружної прокуратури виконати вимоги її заяви від 17.10.2022 та внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення, вчинені виконавчим комітетом Житомирської міської ради, які передбачені ст. 364, 366, 367 КК України, та визнати заявника потерпілою від кримінальних правопорушень, вчинених виконавчим комітетом Житомирської міської ради.

Відмовляючи у задоволенні скарги слідчий суддя послався на те, що заява ОСОБА_7 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочинів, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінальних правопорушень та не містить даних щодо наявності підстав для застосування до виконавчого комітету Житомирської міської ради заходів кримінально-правового характеру.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, який ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону.

Згідно зі статтею 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Положення ч.1 ст.214 КПК України обов`язують слідчого, дізнавача, прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки по заяві або повідомленню, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із системного аналізу зазначених норм можна дійти висновку, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про обставини не щодо усіх (будь-яких) заяв чи повідомлень, а тільки тих, які можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення (злочину), тобто повинні мати достатні дані про наявність в події ознак складу злочину у розумінні ст.11 КК України.

Колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_7 від 17.10.2022 до Житомирської окружної прокуратури про внесення відомостей до ЄРДР щодо можливих неправомірних дій виконавчого комітету Житомирської міської ради під час здійснення своєї діяльності не містить відомостей, які б свідчили про вчинення злочинів в розумінні ст.11 КК України.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, які в заяві ОСОБА_7 відсутні. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Крім того, у заяві від 17.10.2022 ОСОБА_7 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення, вчинені виконавчим комітетом Житомирської міської ради, які передбачені ст. 364, 366, 367 КК України.

Під уповноваженими особами юридичної особи слід розуміти службових осіб юридичної особи, а також інших осіб, які відповідно до закону, установчих документів юридичної особи чи договору мають право діяти від імені юридичної особи.

Застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру за вчинення її уповноваженою особою кримінальних правопорушень, які передбачені ст. 364, 366, 367 КК України, нормами КК України не передбачено.

Доводи апелянта про те, що відмовивши у задоволенні її скарги слідчий суддя фактично відмовив їй у доступі до правосуддя, колегія суддів вважає безпідставними.

Так, як свідчить позиція ЄСПЛ у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу до суду, в тому розумінні, що особі забезпечується можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави відсутні правові чи практичні перешкоди для реалізації цього права.
Водночас, право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення. ЄСПЛ зазначає, що вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб). Разом з тим, таке врегулювання не повинно завдавати шкоди змісту цього права та конкурувати з іншими правами, встановленими Конвенцією.

В судовому засіданні 26.10.2022, яке відбулось за участі ОСОБА_7 , остання своїм правом надати пояснення по суті скарги не скористалась. У судове засідання 17.11.2022 заявник не з`явилась, про причини неявки не повідомила, при цьому, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином, шляхом направлення на її адресу судової повістки. Окрім судової повістки, на адресу ОСОБА_7 надіслано письмову відповідь на заяви останньої, зокрема, щодо порядку ведення судового засідання та відтворення технічного запису судового засідання (а.с.54, 55).

Доводи апелянта про те, що слідчій суддя не дослідив наведені в її скарзі обставини справи та надані заперечення, апеляційний суд вважає безпідставними, оскільки доводи скарги та заперечення були враховані при прийнятті рішення слідчім суддею.

Доводи апелянта про те, що слідчий суддя не перевірив повноваження прокурора ОСОБА_6 , колегія суддів вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч.4 ст.36 КПК України прокурор ОСОБА_6 , який є прокурором Житомирської окружної прокуратури мав право брати участь в судовому засіданні. Вказані обставини підтверджуються наказом № 28 від 28.09.2022 року керівника Житомирської окружної прокуратури, про розподіл обов`язків між працівниками Житомирської окружної прокуратури.

На підставі викладеного, апеляційний суд вважає, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому підстав для її скасування не має.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 17 листопада 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: