Справа № 308/653/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції із Дніпровським апеляційним судом, захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород, клопотання старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000685, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, з вищою освітою, одруженого, працюючого керівником Державної екологічної інспекції в Сумській області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України,-

встановив:

Старший слідчий Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні №0000685, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді застави розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні сторони обвинувачення - працівниками Державної екологічної інспекції в Закарпатській області; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання обґрунтовано тим, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР у м. Львові проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000167 від 02.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.3 ст.368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у провадженні Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові перебуває кримінальне провадження №0000685 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 відповідно до наказу №126 тр/р від 13.09.2021 голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_8 призначено на посаду начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області, з 16.09.2021.

Відповідно до наказу №23-тр/т від 24.03.2022 т.в.о. голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_9 , ОСОБА_4 начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області звільнено з посади в порядку переведення до Державної екологічної інспекції у Тернопільській області.

Відповідно до положення ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» до правоохоронних органів відносяться інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області затвердженої Наказом Державної екологічної інспекції від 12.02.2021 року №49 розділом II пунктом 8 визначено, що функції інспекції полягають у складанні протоколів про адміністративні правопорушення та розгляді справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом.

Водночас, ОСОБА_4 , незважаючи на обов`язок неухильно дотримуватися вищезазначених норм, здійснюючи функції представника влади, будучи працівником правоохоронного органу, обіймаючи посаду начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області, тобто являючись представником влади і відповідно до вимог зазначеного законодавства та ч. 2 ст.19 Конституції України, зобов`язаним діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, знехтував вимогами законодавства, заволодів чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем за наступних обставин.

Встановлено, що відповідно до умов договору від 28.12.2021 №214 (далі - Договір), в якому Державна екологічна інспекція у Закарпатській області, надалі «Покупець», в особі начальника ОСОБА_4 та Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІВАЙН ТОРГ» надалі «Постачальник» в особі ОСОБА_10 (далі разом - Сторони) уклали договір відповідно до п.1.1. якого, Постачальник в порядку та на умовах цього договору зобов`язується здійснити поставку та передати у власність покупцеві товар: Бензин А-95 по талонах та Дизельне паливо по талонах, код за Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015-09130000-9 Нафта і дистиляти (надалі - Товар), а покупець зобов`язується своєчасно прийняти та оплатити товар на умовах даного Договору.

Відповідно до п. 3.1. даного Договору загальна ціна (вартість) Товару за цим Договором встановлюється в національній валюті України становить 95200 грн. 00 коп (прописом дев`яносто п`ять тисяч двісті гривень 00 коп. в т.ч. ПДВ - 15866,67 грн. (прописом - п`ятнадцять тисяч вісімсот шістдесят шість гривень 67 коп.).

Факт наявності та передачі товару підтверджується видатковою накладною від 04.201-.2022 №0050/0000003 та специфікацією №0050/0000003-С до неї, складеними Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛІВАЙН ТОРГ» під час передачі товару (нафтопродуктів) Державній екологічній інспекції у Закарпатські області, згідно договору № 214.

24.02.2022 року ОСОБА_4 використовуючи своє службове становище та надані чинним законодавством повноваження, маючи можливість безперешкодного доступу до усіх приміщень Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, перебуваючи у кабінеті сектору бухгалтерського обліку та фінансів надав у категоричні формі усну вимогу спеціалісту сектору бухгалтерського забезпечення та фінансів Державної екологічної інспекції в Закарпатській області ОСОБА_11 про передачу паливних скретч карт на дизельне пальне і бензин А-95, які знаходились у сейфі вказаного сектору. При цьому у ОСОБА_12 виник злочинний умисел на протиправне заволодіння ними.

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на протиправне заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, діючи умисно, ОСОБА_12 24 лютого 2022 року близько 08 години 00 хвилин, перебуваючи у приміщенні Державної екологічної інспекції в Закарпатській області за адресою: вул. Швабська, будинок 14, м. Ужгород, у зв`язку з виконанням повноважень начальника Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, будучи службовою особою та використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, з метою незаконного збагачення, заволодів скретч-картками в кількості 27 штуки на дизпаливо номіналом по 20 літрів кожна (усього на 540 літрів) загальною вартістю 15 660,00 грн., скретч-картками в кількості 27 штуки на скретч-картками в кількості 33 штуки на бензин А-95 із яких 6 скретч-карток - номіналом по 20 літрів кожна (усього на 120 літрів) та 27 скретч-карток - номіналом по 10 літрів кожна (усього на 270 літрів загальною вартістю 11 700 грн, які придбані за договором № 214 від 28.12.2021. Вказані скретч-картки були використані у період з 12.03.2022 по 19.05.2022 року.

Таким чином, заволодівши шляхом зловживання своїм службовим становищем зазначеними скретч-картками, ОСОБА_12 завдав Державній екологічній інспекції в Закарпатській області шкоду в розмірі 27 360 грн.

ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними доказами, та матеріалами кримінального провадження. Всі зібрані в сукупності матеріли та докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого ним кримінального правопорушення.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні не тяжкого корупційного злочину, за який законом передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Водночас, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, запобігання продовженню злочинної діяльності як службової особи та можливого ухилення від досудового слідства виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави.

У клопотанні зазначено, що в ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 є службовою особою і може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладеною на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Злочин, який інкримінується ОСОБА_4 є не тяжким корупційним злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з врахуванням того, що підозрюваний є діючою службовою особою вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, підозрюваного неодноразово викликалось до органу досудового розслідування у статусі свідка, останній жодного разу не прибув та про причини неявки орган досудового розслідування не повідомляв.

-Незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні. Враховуючи той факт, що в основу підозри, та однією із підстав притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності є надані покази свідків - працівників Державного екологічної інспекції в Закарпатській області - де підозрюваний на момент вчинення злочину обіймав посаду начальника ДЕІ в Закарпатській області, відповідно є підстави вважати, що він буде здійснювати тиск та вплив на них з метою уникнення від відповідальності. Водночас, ОСОБА_4 з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе вступати у поза процесуальні відносини із свідками, в тому числі із службовими особами ДЕІ в Закарпатській області, в якому він був керівною службовою особою та схиляти їх до зміни даних слідству показань, або до надання неправдивих показів.

Слідчий зазначає, що вивченням особи підозрюваного, на даний час, встановлено, що він працездатний, майновий стан останнього дозволить не буде перешкодою щодо внесення застави на відповідний казначейський рахунок.

Сторона обвинувачення вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

27 лютого 2023 року захисником підозрюваного ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 було подано заперечення на клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно поданих заперечень сторона захисту вважає, що даний запобіжний захід є занадто суворим та до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати мінімальний розмір застави.

Захисник зазначає, що в даний час відпали будь-які ризики зазначені в ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 не має будь-якого наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, позбавлений можливості знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як всі речові докази, які мають суттєве значення для справи були вилучені під час його затримання, немає потреби незаконно впливати на свідків та експерта, не має необхідності перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; не збирається вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється. Вважає, що немає підстав стверджувати про існування всіх зазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи наведене захисник просила клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - залишити без задоволення, обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, або до п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити. Вказав, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України. Просив врахувати, що ОСОБА_4 є діючою службовою особою, неодноразово викликався до слідчого, зокрема і після пред`явлення повідомлення про підозру, проте на виклики не з`являвся. Існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків. Сторона обвинувачення вважає, що майновий стан підозрюваного дозволяє застосувати до нього запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Просив врахувати, що в першому абзаці клопотання міститься описка, а саме невірно вказано номер кримінального провадження, та на третьому аркуші клопотання помилка в ініціалах підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_4 , у судовому засіданні в режимі відеоконференції із Дніпровським апеляційним судом проти клопотання сторони обвинувачення заперечив та просив відмовити у його задоволенні. Вказав, що в першому абзаці клопотання невірно зазначено номер кримінального провадження. В клопотанні не зазначено жодного доказу, який б підтверджував його вину у вчиненні кримінального правопорушення, ні суми завданих збитків. Не зрозуміло, хто і як рахував скетч-картки. Просив врахувати, що підозра підписана у вихідний день, та вважає така підозра є необґрунтованою. Вказав, що на виклики до слідчого він з`являється. Просив врахувати, що на його утриманні перебуває дружина та мати, а окрім зарплати в нього нічого немає. Вважає, що відсутні підстави для обрання відносно нього запобіжного заходу.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала подані нею заперечення на клопотання про обрання запобіжного заходу. Вказала, що наведені у клопотанні ризики не підтверджені, підозрюваний не має на меті ухилятись від органів досудового розслідування та суду, свідки вже були допитані, не зможе виїхати за кордон. Просила відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000685, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України.

Із витягу з ЄРДР за №0000685 вбачається, що досудове розслідування розпочато у зв`язку із надходженням 23.06.2022 року матеріалів з Державної екологічної інспекції в Закарпатській області по факту того, що під час проведення інвентаризації ними було виявлено факт нестачі запасів паливо-мастильних матеріалів на загальну суму 73 680 грн.

04 лютого 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження №0000685 від 24.06.2022 року, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України, за вчинення якого передбаченого покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, та яке у відповідності до положень ст.12 КК України є нетяжким злочином.

Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме: договір №214 про закупівлю товарів від 28.12.2021 року; специфікацією №0050/0000003-С відпущених скретч-карток на нафтопродукти по купюрах до видаткової накладної №0050/0000003 від 04.01.2022 року; протокол інвентаризаційної комісії від 25.05.2022 року, згідно якого було виявлено розбіжності між фактичною наявністю матеріальних активів та зобов`язань і даними бухгалтерського обліку, а саме відсутність талонів на паливо бензин А 95 на 890 л на суму 26700 грн. та дизельного палива Energy на 1620 л на суму 46980 грн., на загальну суму 73 680 грн.; заяву Державної екологічної інспекція в Закарпатській області від 14.06.2022 року до керівника ТОВ «Лівайн Торг», в якому просили заблокувати отримання палива по скретч-карткам придбаних відповідно до накладної №005/0000003 від 04.01.2022 року, згідно номерів, вказаних в заяві, у зв`язку із втратою скретч-карток; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 12.09.2022 року, під час якого остання, серед іншого, повідомила що 24.02.2022 року весь залишок паливних скретч-карток був виданий, на той час, начальнику ОСОБА_4 , при звільненні 25.03.2022 року начальник ОСОБА_4 повернув паливні картки на дизельне пальне номіналом 20 літрів в кількості 18 штук на загальну кількість 360 літрів, відомості про використання паливних карток на дизельне пальне та бензин А-95 ОСОБА_4 до сектору бухгалтерського обліку та фінансів не надав, інспекцією проведена звірка скретч-карток, з постачальником ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ» про що отримано підтвердження використання карток станом на 14.06.2022 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 13.09.2022 року, під час якого остання повідомила, що 24.02.2022 року на усну вимогу ОСОБА_4 вона передала йому паливні скретч-картки на дизельне пальне і бензин А95; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 13.09.2022 року; висновок експерта від 22.12.2022 року №СЕ-19/107-22/10342-ЕК, згідно якого документально підтверджується нестача товарно-матеріальних цінностей, а саме дизельного палива та бензину А-95, встановлена за протоколом інвентаризаційної комісії від 25.05.2022 року проведеної у Державній екологічній інспекції Закарпатської області станом на 20.04.2022 частково на суму в розмірі 27 360,00 грн.; наказ голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_8 №126 тр/р від 13.09.2021 голови, яким ОСОБА_4 призначено на посаду начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області, з 16.09.2021 року; наказ т.в.о. голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_15 № 23-тр/т від 24.03.2022 року, яким звільнено ОСОБА_4 начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області, звільнено 25 березня 2022 року в порядку переведення до Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, вважаю, обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191 КК України. Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.

Щодо посилання сторони захисту на необґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що для визнання на даному етапі підозри необґрунтованою повинні бути обставини, які б беззаперечно та прямо стверджували б, що версія сторони обвинувачення є неспроможною. При цьому такі факти мали б вказувати, що правова позиція захисту є єдиноможливою в даному конкретному випадку й інша версія подій є малоймовірною.

Щодо посилання підозрюваного ОСОБА_4 на те, що повідомлення про підозру було вручено йому у вихідний день, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що нормами КПК України не передбачено обмежень, щодо можливості вручення повідомлення про підозру у вихідні дні. Так, ч.1 ст. 278 КПК України встановлено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. Сторона обвинувачення не зобов`язана доводити, що певні дії, спрямовані на перешкоджання досудовому розслідуванню, вже були вчинені підозрюваним, а повинна навести обґрунтування та підтвердження того, що імовірність їх настання є достатньо високою для того, щоб застосувати певний запобіжний захід.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Кримінальне правопорушення, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. Вказане кримінальне правопорушення відноситься до корупційних кримінальних правопорушень, у зв`язку із чим не можуть бути застосовані звільнення від покарання та його відбування та звільнення від відбування покарання з випробуванням, що передбачено положеннями ст.ст.74, 75 КК України. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому в разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення суттєво збільшує ризик втечі, а тому враховується слідчим суддею при оцінюванні ризиків. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Ризик незаконного впливу на свідків, у кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні триває, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, тому ОСОБА_4 має реальну можливість спілкуватись із свідками і впливати на них у кримінальному провадженні шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання їх до надання неправдивих свідчень, введення в оману органів досудового розслідування та замовчування відомостей, які мають значення для даного кримінального провадження. Як вбачається із долучених до клопотання матеріалів, у даному кримінальному провадженні як свідків допитано ОСОБА_13 та ОСОБА_11 , які працюють в Державній екологічній інспекції в Закарпатській області, де підозрюваний, на момент вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення обіймав посаду начальника.

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.

Суд відхиляє доводи сторони захисту про те, що вказаний ризик відсутній у зв`язку із тим, що органом досудового розслідування уже було допитано свідків, так як свідки були допитані стороною обвинувачення на стадії досудового розслідування, та такі не були допитані безпосередньо судом в судовому засіданні.

Таким чином прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Доводи сторони захисту про відсутність зазначених ризиків не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання. Слідчим суддею враховано зазначені захисником обставини, однак суд не вважає їх такими, що ставлять під сумнів наведені вище висновки. Будь-яких інших даних, які б безумовно свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді застави не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного слідчим суддею на даному етапі, не встановлено і стороною захисту беззаперечно не доведено.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, злочин вчинено умисно та належить до корупційних злочинів, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме, те, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання.

Сторона захисту посилалася на те, що в підозрюваного на утриманні перебуває матір та дружина, проте жодних доказів на підтвердження даних обставин слідчому судді надано не було.

Враховуючи сукупність наведених обставин, особу підозрюваного, та те, що прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною першою ст.182 КПК України передбачено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності (ч.2 ст.182 КПК України).

Згідно п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи підозрюваного, обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки підозрюваного, обвинуваченого до органів досудового розслідування чи суду достатнім стримуючим фактором для підозрюваного, обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Разом з цим, при визначенні розміру застави слід не допускати встановлення такого її розміру, що є завідомо непомірним для особи та призводить до неможливості виконання застави.

Як вбачається із матеріалів долучених до клопотання, а саме висновку експерта від 22.12.2022 року №СЕ-19/107-22/10342-ЕК, документально підтверджується нестача товарно-матеріальних цінностей, а саме дизельного палива та бензину А-95, встановлена за протоколом інвентаризаційної комісії від 25.05.2022 року проведеної у Державній екологічній інспекції Закарпатської області станом на 20.04.2022 частково на суму в розмірі 27 360,00 грн.

Виходячи з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , з урахуванням положення Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2023 року складає 2684 гривні, та з урахуванням даних щодо майнового стану підозрюваного, та розмір майнової шкоди, у завданні якої він підозрюється, слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідним визначити заставу у розмірі 10 (десяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 26 840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) гривень. Такий розмір застави, на переконання слідчого судді, буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, зможе запобігти ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає.

Стороною захисту не було надано будь-яких доказів на підтвердження матеріального та фінансового стану підозрюваного.

Застосовуючи вказаний запобіжний захід, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Водночас, менш суворий запобіжний захід, ніж застава, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати ОСОБА_4 : прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні сторони обвинувачення - працівниками Державної екологічної інспекції в Закарпатській області; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З огляду на встановлені у цій ухвалі обставини, а також обставини повідомленої підозри, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці (ч.7 ст.194 КПК України), однак, у будь-якому разі у межах строку досудового розслідування.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 186, 193, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 (десяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 26 840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) гривень.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду за реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26213408; банк отримувача - ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача - UA0018501.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні сторони обвинувачення - працівниками Державної екологічної інспекції в Закарпатській області;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 04 квітня 2023 (включно).

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1