1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/1770/23 1-кс/335/656/2023
13 березня 2023 року м. Запоріжжя
Постановою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя від 03.03.2023 у вказаному кримінальному провадженні змінено правову кваліфікацію зі ст. 295 КК України на ч. 1 ст. 14 ч. 1 ст. 294 КК України.
Постановою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя від 03.03.2023 визначено підслідність за слідчим відділом відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Запорізькій області.
Досудовим розслідуванням встановлено, 27.02.2023 надійшло повідомлення до відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Запорізькій області щодо групи осіб, які є представниками руху "ПВК Редан" та використовуючи месенджер "Telegram" у тематичних групах здійснюють розповсюдження матеріалів з публічними закликами, що загрожують громадському порядку.
В ході досудового розслідування 27.02.2023 опитано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який пояснив що 27.02.2023 знайшов посилання у соціальній мережі «Тік Ток» угрупування ПВК «Редан», зайшовши на профіль та в подальшому пройшовши верифікацію отримав запрошення на вступ до ПВК «Редан». Надалі, о 15 год. 00 хв. з товаришем ОСОБА_6 прямував до ТЦ «Україна» по пр. Соборному, 147 в м. Запоріжжі. Як пояснив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом дня йому телефонували друзі знайомі, яким він розповідав про угрупування ПВК «Редан», запрошував вступити в нього та повідомляв координати свого місця перебування.
01.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01.03.2023 (справа № 335/1770/23) дізнавачем сектору дізнання ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області проведено обшук квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 10, в корпусі білого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , сім карта НОМЕР_3 .
В ході проведення даного обшуку на вищевказаному мобільному телефоні виявлено сліди вже видаленої групи з назвою «ЧВК «Редан» ЗАПОРОЖЬЕ».
Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучений мобільний телефон Xiaomi Redmi 10, в корпусі білого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , сім карта НОМЕР_3 перебував у розпорядженні та у користуванні неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та належить його батькам ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Також, відповідно до оперативної інформації оперативного блоку ВПК в Запорізькій області встановлено, що адміністрування каналу з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_5 » здійснювалось неповнолітнім ОСОБА_7 .
Таким чином, у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що вилучений мобільний телефон є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки за його допомогою здійснювалося готування до організації масових заворушень руху «ЧВК «Редан» Запоріжжя».
Постановою дізнавача від 01.03.2023 зазначені в клопотанні речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.
Посилаючись на те, що вилучені речі є речовими доказами у кримінальному провадженні та мають доказове значення для доведення обставин, що підлягають доказуванню у ході досудового розслідування, оскільки на них могли зберегтися сліди кримінального правопорушення, у зв`язку із чим необхідно забезпечити їх збереження для подальшого проведення слідчих та інших процесуальних дій, слідчий просив суд накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.
Слідчий та власник майна, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду клопотання про арешт майна, в судове засідання не прибули.
Слідчий подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якому підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити.
Власник вилученого майна ОСОБА_8 , також звернулася до суду із заявою про розгляд клопотання слідчого за її відсутності, проти задоволення клопотання слідчого не заперечувала.
Клопотання слідчого розглянуто за відсутності учасників провадження та без фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів.
Вивчивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінально провадження, слідчий суддя встановив наступне.
Ухвалою слідчого судді від 07.03.2023 клопотання повернуто прокурору, який здійснює повноваження у даному кримінальному провадженні, встановлено строк для усунення недоліків клопотання - сімдесяти дві години з моменту постановлення ухвали, тобто до 10 год. 45 хв. 10 березня 2023 року.
09.03.2023 слідчий звернувся до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з вищезазначеним клопотанням, тобто в межах визначеного ухвалою слідчого судді строку.
Постановою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя від 03.03.2023 у вказаному кримінальному провадженні змінено правову кваліфікацію зі ст. 295 КК України на ч. 1 ст. 14 ч. 1 ст. 294 КК України.
Постановою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя від 03.03.2023 визначено підслідність за слідчим відділом відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Запорізькій області.
01.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01.03.2023 (справа № 335/1770/23) дізнавачем сектору дізнання ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області проведено обшук квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 10, в корпусі білого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , сім карта НОМЕР_3 .
01.03.2023 вилучене майно визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження відповідною постановою дізнавача.
Відповідно до положень ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт допускається з метою збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України).
Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою ст. 170 КПК України, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту (абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК України).
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, за умов, за яких жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна: можливий розмір шкоди завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посилання на норми закону.
У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, тобто з метою збереження речових доказів).
Матеріали кримінального провадження, копії яких додано до клопотання, містять достатні дані для висновку, що вилучений дізнавачем в ході обшуку мобільний телефон міг використовуватися як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КПК України, може містити сліди зазначеного кримінального правопорушення, наявність яких можливо визначити за результатами проведення відповідних експертиз. Крім того, вилучені в ході обшуку речі можуть містити відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Отже, зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
З урахування вищевикладеного, слідчий суддя доходить висновку, що зазначені речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а незастосування обмеження користування та розпорядження ними може призвести до їх зникнення, втрати або пошкодження, у зв`язку із чим, клопотання слідчого слід задовольнити.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 01.03.2023 під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_2 , а саме на мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 10, в корпусі білого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , сім карта НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , із забороною відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Копію ухвали негайно вручити слідчому, прокуророві, особі, щодо майна якої вирішувалось питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1