Справа № 274/6598/22
Провадження № 1-кс/0274/1455/22

У Х В А Л А
29.11.2022 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Бердичів Житомирської області, українцю, громадянину України, з середньою спеціальною освітою, розлученому, маючому на утриманні двох малолітніх дітей, непрацюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимому,
в с т а н о в и в :
29.11.2022 р. слідчий СВ Бердичівського РВП ОСОБА_5 за погодженням з прокурором звернувся до суду із зазначеним клопотанням, згідно якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення застави.
В клопотанні орган досудового слідства необхідність прийняття такого рішення аргументував тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а саме: своїми умисними діями, які виразилися в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України. Санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Також в клопотанні орган досудового розслідування вказує на ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи характер та ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинений злочин, дані про підозрюваного ОСОБА_4 , який немає стійких соціальних зв`язків, схильний до вчинення кримінальних правопорушень, який порушив обраний раніше відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, тому перебуваючи на волі, підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Тому обрання ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить запобігання вищезазначених ризиків.
28.11.2022 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, враховуючи дані про особу підозрюваного, тому, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив обрати відносно нього виправні роботи або домашній арешт. Пояснив, що перебував під цілодобовим домашнім арештом, який порушив, оскільки не знав до якого числа був обраний такий запобіжний захід. Вину у вчиненому визнає.
Заслухавши виступи учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
28.11.2022 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 04.09.2022 р. близько 20 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебував поблизу ресторану «Амстердам», що по вул. Житомирській в м. Бердичеві. Там зустрів свого колишнього знайомого ОСОБА_6 , після чого підійшов до останнього та попросив у нього мобільний телефон для того, щоб зателефонувати, на що ОСОБА_6 погодився та надав ОСОБА_4 свій мобільний телефон марки «Xiaomi Mi A2 Lite» чорного кольору. Після чого ОСОБА_6 відійшов від того місця, де передав ОСОБА_4 свій мобільний телефон. Через декілька хвилин ОСОБА_4 помітив, що власник телефону ОСОБА_6 з поля зору зник.
В цей же день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, що належать ОСОБА_6 , а саме: мобільного телефону марки «Xiaomi Mi A2 Lite» чорного кольору вартістю 1128 грн. 33 коп.
Своїми умисними діями, які виразилися в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме:
- протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 14.11.2022 р.;
- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 28.11.2022 р., який під час допиту зізнався у вчиненні кримінального правопорушення;
- протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 17.11.2022 р.;
- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 21.11.2022 р.;
- рапорт оперуповноваженого СКП Бердичівського РВП від 16.11.2022 р.;
- протокол пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 від 23.11.2022 р.;
- протокол пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілого ОСОБА_6 від 23.11.2022 р.;
- протокол слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 від 28.11.2022 р.;
- висновок експерта від 21.11.2022 р. про проведення судової товарознавчої експертизи;
- інші матеріали кримінального провадження.
Отже, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено також наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - шляхом неявки на виклики слідчого та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов"язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
З огляду на вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилалися слідчий у клопотанні і прокурор в ході його розгляду, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та враховуючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину вчинення крадіжки в умовах воєнного стану, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, ступінь соціальних зв`язків якого є нестійкою та несформованою, оскільки підозрюваний хоча і має місце проживання, однак не працює, постійного джерела доходів не має, розлучений, має негативну характеристику (підтримує дружні стосунки з особами, які були раніше засуджені до позбавлення волі; схильний до вчинення злочинів), зазначене свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом неявки на виклики до слідчого та суду.
Викладене свідчить про схильність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, тобто існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, суд звертає увагу, що підозрюваний ОСОБА_4 та потерпілий ОСОБА_6 перебувають у товариських відносинах. Також підозрювоному відомі свідки, на яких останній зможе впливати з метою зміни їх показів, таким чином намагаючись уникнути відповідальності за вчинений злочин, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Отже, вище викладене свідчить про наявність ризиків, зазначених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання необхідно у повній мірі враховувати вимоги кримінального процесуального законодавства України, практики Європейського суду з прав людини, забезпечення не тільки прав підозрюваного, а й високих стандартів охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити питання про застосування запобіжного заходу у відповідності до вимог міжнародного та національного законодавства, необхідно належним чином оцінити характер справи, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та наслідки вчинення протиправних діянь.
Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м"який запобіжний захід щодо ОСОБА_4 буде недостатнім для запобігання ризикам, які навели слідчий та прокурор.
Тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя не приймає до уваги доводи підозрюваного про можливість обрання останньому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки такі не знайшли свого підтвердження будь-якими належними та допустимими доказами під час розгляду клопотання.
Разом з тим, слідчий суддя наголошує на тому, що виходячи із характеру та ступеня тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , тяжкості покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та інших кримінальних правопорушень, в яких він обвинувачується, дані про його особу, а також те, що ОСОБА_4 систематично вчиняє умисні злочини, що свідчить про його суспільну небезпечність.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, його сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, за яке він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 130.000 (сто тридцять тисяч) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, - 60 днів.
Строк тримання під вартою обраховувати з моменту взяття під варту ОСОБА_4 - з 15 години 40 хвилин 29 листопада 2022 року по 15 годину 40 хвилин 27 січня 2023 року.
Одночасно визначити розмір застави в розмірі 130.000 (сто тридцять тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 27 січня 2023 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Житомирського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (Житомирської УВП №8).
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, процесуального прокурора.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1