ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5573/23
провадження № 1-кс/753/1241/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" квітня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, освіта вища, одруженого, раніше не судимого, головного спеціаліста Адміністрації Держспецзвязку України, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні № 0000608 від 11.02.2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначила, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що 13.02.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 12.04.2023 року, з утриманням на Гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчий у клопотанні зазначає про наявну необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу, оскільки ризики, які були встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив задовольнити останнє, пославшись на подальше існування ризиків, у зв`язку з наявністю яких до підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник адвокат ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вважаючи відсутніми підстави для подальшого утримання ОСОБА_5 під вартою. У судовому засіданні сторона захисту надала позитивні за своїм змістом службову характеристику за період утримання ОСОБА_5 на гауптвахті, службову характеристику ОСОБА_5 за час проходження служби в Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації. Захисник ОСОБА_4 окремо зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 на утриманні має неповнолітню дочку та доглядає матір похилого віку. При цьому захисник посилався на невірну, на його переконання, кваліфікацію дій підзахисного та відсутність доказів існування ризиків, на які посилається слідчий та прокурор, вважав можливим забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, пояснив, що не мав наміру вбивати потерпілого ОСОБА_7 , просив відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши думки учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 13.02.2023 року на підставі ухвали слідчого судді до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

04.04.2023 року постановою керівника Спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, у зв`язку з необхідністю отримання висновків призначених судових експертиз, проведення інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, надання стороні захисту доступу до матеріалів кримінального провадження та складання обвинувального акту.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною 6 ст. 199 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 184 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слідчому судді, суду при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судове рішення стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його продовження, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 - 112 рішення від 01.03.2007; п. 85 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» від 10.02.2011 року).

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України»).

Збереження обґрунтованої підозри є обов`язковою умовою правомірності продовження тримання під вартою. Проте, коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти Росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Слідчим суддею зі змісту доданих до клопотання слідчого процесуальних документів встановлено, що 13.02.2023 року відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, при цьому слідчий суддя прийшов до висновків про наявність обґрунтованої підозри та наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливості переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливості незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

На час розгляду даного клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів, доданих до нього, вбачається, що доводи органу досудового розслідування щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого діяння, які були оцінені слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу є спроможними і протягом часу проведення досудового розслідування не спростовані.

Таким чином слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування не має місце невиправданих зволікань, а можливість продовження строку дії запобіжного заходу строком на 30 (тридцять) діб передбачена чинним кримінальним процесуальним законом.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 було встановлено ризики передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявність яких та ступень не зникли та не зменшились на даний час.

Зазначені слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні ризики перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення інших кримінальних правопорушень слідчий суддя вважає такими, що не знайшли свого підтвердження, оскільки представниками сторони обвинувачення не зазначено ані спосіб можливого перешкоджання кримінальному провадженню, ані будь-який доказ на підтвердження існування такого ризику.

Таким чином ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається орган досудового розслідування та прокурор у судовому засіданні, є досить високими.

Посилання захисника щодо невірної кваліфікації дій ОСОБА_5 слідчий суддя вважає необґрунтованими , оскільки правильність кваліфікацій вирішується при розгляді кримінального провадження по суті, в той час як на момент розгляду питання щодо строку дії запобіжного зхаходу наявні ознаки обґрунтованої підозри, про що зазначено вище. Позитивні характеристики ОСОБА_5 , на які поситлається сторона захисту, не виключають встановлених слідчим суддею ризиків та не свідчать на даний час про зменшення їх ступеню ймовірності.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою, як запобіжний захід є обґрунтованим, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 193,194, 196-197, 199, 369-372, 376 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 11.05.2023 року без визначення застави з утриманням на Гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Строк дії ухвали до 11.05.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою - протягом цього ж строку з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1