Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2022 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0002422 від 17.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0002422 від 17.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 17.11.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002422 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.11.2022 приблизно о 11 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, Володимирський узвіз, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем «Kia-Cerato» д.н.з. НОМЕР_1 рухаючись по Володимирському узвозі зі сторони Європейської площі не справився з керуванням з подальшим виїздом на зустрічну смугу , де здійснив зіткнення із зустрічними автомобілями «Nissan-Rogue» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та "ГАЗ-3302-14 ЗНГ" д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після чого автомобіль «Nissan-Rogue» д.н.з. НОМЕР_2 відкинуло назад та здійснив зіткнення із автомобілем «Renault-Master» д.н.з. НОМЕР_4 під керуванням водія ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В результаті ДТП водія та пасажира автомобіля «Kia-Cerato» було госпіталізовано до КМКЛ №17.

Користувачем автомобіля марки «Kia-Cerato», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_5 , 2008 року випуску, синього кольору є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з Національної автоматизованої інформаційної системи ГСЦ МВС України власником автомобіля марки «Kia-Cerato», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_5 , 2008 року випуску, синього кольору є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого від 17.11.2022 автомобіль «Kia-Cerato», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_5 , 2008 року випуску, синього кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки останній зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (механічні деформації, витіки технічної рідини, тощо), що мають важливе доказове значення у кримінальному провадженні.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу, не відчуження третіми особами та недопущення подальшої зміни його цілісності, для проведення судових комплексних експертиз.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Власника майна у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій надав згоду на накладення арешту на його автомобіль та просив розглянути клопотання без його участі.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 17.11.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002422 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Зібраними у кримінальному провадженні доказами встановлено, що автомобіль «Kia-Cerato», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_5 , є предметом вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого від 17.11.2022 вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки останній зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (механічні деформації, витіки технічної рідини, тощо), що мають важливе доказове значення у кримінальному провадженні.

Незастосування арешту може призвести до невідворотних наслідків, які в подальшому стануть перешкодою для об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України , арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником. З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Сукупність долучених слідчим матеріалів та викладені у клопотанні обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0002422 від 17.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 України задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «Kia-Cerato», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_5 , що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з встановленою забороною його використання та відчуження.

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9 ОСОБА_10