Справа № 761/98/23
Провадження № 1-кс/761/573/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання старшого детектива другого відділу детективів підрозділу детективів зі захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погодженого з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні №0000240, підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кальник Мукачівського району Закарпатської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 5226 (п`ять тисяч двісті двадцять шість) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 14 026 584 грн.

У разі внесення застави, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

-не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватися від спілкування зі свідками, та особами що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування, у тому числі: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України під процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000240 від 30.06.2022 за фактами умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах ОСОБА_5 та іншими особами, а також використання завідомо підробленого документу, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України та за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України.

27 грудня 2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Кальник Мукачівського району Закарпатської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у червні 2022 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у невстановленому досудовим розслідуванням місці громадянин України ОСОБА_5 з невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою ухилення від сплати податків, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку у особливо великих розмірах під час ввезення товарів на територію України, попередньо домовились про ввезення товарів через митний пост «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, із порушеннями встановлених митних правил переміщення товарів через митний кордон України, без пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю, митного оформлення.

ОСОБА_5 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи розробили план злочинної діяльності направленої на ввезення товарів через митний кордон України, без пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю, митного оформлення із порушеннями митних правил, з метою ухилення від сплати податків, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку.

Керуючись корисливим мотивом та переслідуючи мету незаконного особистого збагачення, ОСОБА_5 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, достовірно розуміючи протиправність зазначених дій, перебуваючи у невстановленому місці та невстановлений час, проте не пізніше першої декади червня 2022 року, погодились на прийняття активної участі у вчиненні тяжкого злочину, у сфері господарської діяльності, проти встановленого законом порядку сплати податків.

Указаний злочинний план полягав в тому, що ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом, мав виїхати на територію іншої держави та отримати товари для їх переміщення на митну території України поза митним контролем до місця розвантаження в Україні у місці та час, повідомленим йому невстановленою досудовим розслідуванням особою. В подальшому невстановлені особи, які діяли на території іншої держави, мали надати ОСОБА_5 митні (транспортні накладні, рахунки, документи митної гарантії) та інші документи, необхідні для вивезення ОСОБА_5 вказаних товарів з іншої країни до України.

Для реалізації злочинного наміру з приховування вантажу від митного контролю та митного оформлення ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом, маючи митні документи іншої країни, за сприяння невстановлених досудовим розслідування осіб мав обрати на пункті пропуску «ЛУЖАНКА» транспортну смугу «зелений коридор», що посвідчує відсутність товарів, які підлягають декларуванню, з урахуванням частини другої статті 374 Митного кодексу України, в порушення встановлених митних правил переміщення товарів через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю, митного оформлення, без сплати відповідних сум податку на додану вартість та мита.

З метою приховання порушень митних правил та способу вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 мав надати відповідним службовим особам пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, НОМЕР_6 прикордонного загону імені героїв Карпатської Січі (м.Мукачево) Західного регіонального управління (м.Львів ) Держприкордонслужби свідоцтво, надане йому невстановленим досудовим розслідуванням особою, про реєстрацію іншого транспортного засобу, ззовні схожого на його транспортний засіб, яким перевозився вантаж, з іншим реєстраційним номером.

В подальшому ОСОБА_5 , перетнувши кордон України в пункті пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, із використанням транспортного засобу, наданого невстановленим досудовим розслідуванням особою, мав доставити вантаж, отриманий в іншій країні, до пункту розвантаження.

Реалізуючи заздалегідь розроблений злочинний план, ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , о 05.35 годині 29.06.2022 перетнув кордон України в пункті пропуску «Чоп (Тиса)» Закарпатської митниці Держмитслужби в напрямку «ВИЇЗД» до Угорщини.

Службові особи прикордонного загону Західного регіонального управління (м.Львів) Держприкордонслужби, які не були обізнані зі злочинним планом вказаних осіб, до інформаційних систем Держприкордонслужби внесено відомості щодо перетину кордону транспортним засобом моделі «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , замість НОМЕР_1 .

В подальшому ОСОБА_5 , за сприяння інших невстановлених осіб, перебуваючи на території аеропорту Будапешту в Угорщині, в період з 29 до 30 червня 2022 року отримав від невстановлених осіб вантаж - техніку виробництва «Apple», мобільні телефони, годинники марки «Apple Watch», навушники марки «AirPods», ноутбуки марки «MacBook Air», ноутбуки марки «MacBook PRO» планшети марки «iPad».

Вказані товари під час отримання у вищезазначений час та місці на території Угорщини були завантажені ОСОБА_5 до транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 .

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 приблизно о 10 год. 40 хв. 30.06.2022, точного часу не встановлено, отримав на території Угорщини від невстановлених досудовим розслідуванням осіб митні документи (транспортні накладні, рахунки, документи митної гарантії, тощо), необхідні для вивезення ним вказаних товарів з Угорщини до України.

В подальшому для реалізації злочинного наміру з приховування вантажу від митного контролю та митного оформлення ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , маючи митні документи Угорщини, за сприяння невстановлених осіб приблизно о 18 год. 30 хв. 30.06.2022 обрав на пункті пропуску «ЛУЖАНКА» транспортну смугу «зелений коридор», що посвідчує відсутність товарів, які підлягають декларуванню, з урахуванням частини другої статті 374 Митного кодексу України, в порушення встановлених митних правил переміщення товарів через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю, митного оформлення, без сплати відповідних обов`язкових платежів, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку.

З метою приховання від митного оформлення ОСОБА_5 надав відповідним службовим особам пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 щодо транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_4 , виданого на ім`я ОСОБА_10 , замість свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 щодо реєстрації схожого транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , виданого на ім`я ОСОБА_10 , яким перевозились вказані товари.

Невстановлені службові особи пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, перебуваючи на території пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, приблизно о 18.30 годині 30.06.2022 склали офіційний документ - контрольний талон для проходження по «зеленому коридору» транспортного засобу без причепа та без товарів, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню та (або) оподаткуванню з номерним державним реєстраційним знаком транспортного засобу НОМЕР_4 , хоча в дійсності ОСОБА_5 керував транспортним засобом марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

Невстановлені службові особи НОМЕР_6 прикордонного загону імені героїв Карпатської Січі (м.Мукачево) Західного регіонального управління (м.Львів) Держприкордонслужби, отримавши від ОСОБА_5 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 щодо транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_4 о 18.30 годині 30.06.2022 внесли до інформаційних систем Держприкордонслужби неправдиві відомості щодо перетину кордону транспортним засобом з реєстраційним номером НОМЕР_4 , ззовні схожого на транспортний засіб, яким перевозились вказані товари, замість транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

Після перетину державного кордону України в пункті пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 приблизно о 18.40 годині 30.06.2022 зупинений працівниками Берегівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області та під час огляду транспортного засобу, проведеного працівниками поліції, вилучено вказані товари виробництва «Apple», інші речі і документи щодо незаконного ввезення ОСОБА_5 вказаних товарів на територію України з Угорщини.

Внаслідок вказаних дій, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, в порушення вимог ст.ст.36, 206 Податкового кодексу України, ст.ст.266, 289, 295, 374 Митного кодексу України 30.06.2022 під час перетину державного кордону України за вищевказаних обставин не нараховано та не сплачено до Державного бюджету України податки, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, а саме: податку на додану вартість у розмірі 13 921 662,24 грн. та мита у розмірі 106 024,34 грн., що є особливо великим розміром так більш ніж сім тисяч разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Крім того, за вищевказаних обставин громадянин ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою з групою осіб, реалізуючи заздалегідь розроблений злочинний план щодо незаконного ввезення товарів через митний пост «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби із порушеннями встановлених митних правил переміщення товарів через митний кордон України, без пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю, митного оформлення, перебуваючи на території митного посту «ЛУЖАНКА» у Закарпатській області, 30.06.2022 повідомив завідомо неправдиві відомості про перетин кордону транспортного засобу «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_4 , замість транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI», номер шасі НОМЕР_7 з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

При цьому, ОСОБА_5 усвідомлював, що службовими особами пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби, в результаті цього до офіційних документів, а саме контрольного талону для проходження по «зеленому коридору» транспортного засобу без причепа та без товарів, який звільняє від обов`язку сплати податків, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку буде внесено завідомо неправдиві відомості.

Близько 18 год. 30 хв. 30.06.2022 службові особи пункту пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби на підставі поданого ОСОБА_5 свідоцтва про реєстрації транспортного засобу НОМЕР_3 марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_4 , виданого на ім`я ОСОБА_10 , склали офіційний документ - контрольний талон для проходження по «зеленому коридору» транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_1 без причепа та без товарів, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню та (або) оподаткуванню.

Після чого, ОСОБА_5 , в пункті пропуску «ЛУЖАНКА» Закарпатської митниці Держмитслужби використав завідомо підроблений документ - контрольний талон для проходження по «зеленому коридору» транспортного засобу без причепа та без товарів, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню та (або) оподаткуванню щодо перетину кордону транспортним засобом «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» з реєстраційним номером НОМЕР_4 замість реєстраційного номеру НОМЕР_1 транспортного засобу «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER 316 CDI» ззовні схожого на транспортний засіб, яким перевозились вказані товари.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразилися в умисному ухиленні від сплати податків, що входять у систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, а також у використанні завідомо підробленого документу, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 Кримінального кодексу України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується відповідними зібраними доказами.

Матеріали кримінального провадження, які додаються до даного клопотання підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень та обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його причетності до інкримінованих злочинів потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, а також нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років.

Фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень за ч.3 ст.212, ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

Слідчий у клопотанні зазначає, про наявність ризиків: а) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). б) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України). в) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Наявність зазначених ризиків обґрунтовується характером та обставинами вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_5 , його спілкуванням із свідками та спробам останнього вплинути на них з метою зміни своїх показань такими свідками під час їх допиту в суді.

Підозрюваний ОСОБА_5 може особисто незаконно впливати (шляхом пропозиції грошової винагороди, погрозами тощо) на ряд свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_7 . ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Крім того, на теперішній час досудове розслідування кримінального провадження триває, у тому числі планується проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою встановлення інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, а тому наявний ризик незаконного впливу ОСОБА_5 на цих осіб.

Крім викладеного, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених вище, необхідно зокрема враховувати:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3)вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 , який не страждає на тяжкі хронічні захворювання;

4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного;

5)розмір майнової шкоди (у вигляді ненадходження коштів до Державного бюджету України), яка становить 14 027 686,58 грн, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, а також те, що ОСОБА_5 вчинив нетяжкий та тяжкий злочини, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, при вирішенні питання розміру застави, вважає, що вона має складати не менше 5226 (п`ять тисяч двісті двадцять шість) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідає розміру шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями.

Обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави є єдиним гарантованим та можливим способом унеможливити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

З урахуванням розміру спричиненої шкоди державі, яка становить 14 027 668,58 грн, особи підозрюваного, тяжкості вчинених злочинів, наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, виключно застава у вказаному розмірі може забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За викладених обставин у сукупності, сторона обвинувачення вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді застави в повній мірі відповідає меті його застосування - забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим в силу положень ч.8 ст.194 КПК України.

Оскільки, ОСОБА_5 раніше не судимий, інші запобіжні заходи у цьому кримінальному провадженні до нього не застосовувались, а також з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень - нетяжкого та тяжкого злочинів, за які передбачене покарання у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів в силу положень ч.8 ст.194 КПК України, а тому лише запобіжний захід у вигляді застави є єдиним можливим заходом, що може бути застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_5 на цьому етапі кримінального провадження з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченими ст.177 КПК України.

Згідно з ч.5 ст.194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 , з урахуванням наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, обставин кримінального правопорушення, слід покласти наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

-не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватися від спілкування зі свідками, та особами що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування, у тому числі: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив задовольнити за підставами викладеними у ньому. Щодо майнового стану підозрюваного зазначив, що йому невідомо, визначаючи розмір застави виходи із суми збитків.

Підозрюваний зазначив, що він офіційно не працює, освіта середня технічна, має жінку та двоє дітей, раніше несудимий, має третю групу інвалідності. Щодо підозри зазначив, що він її не визнає, однак зобов`язується приходити до суду, на виклики до слідчого, не має наміру втікати, постійно проживає за своїм місцем проживання.

Захисник зазначає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави не є обґрунтованим, оскільки розмір, який просить прокурор є не співмірним. У клопотанні відсутні докази про наявність у підозрюваного майна чи будь-яких доходів. Вважає, що достатнім є застосування особистого зобов`язання, або жодного запобіжного заходу/, оскільки ОСОБА_5 обов`язки і так добросовісно виконує. Додатково зазначає, що щодо обґрунтованості підозри, було долучено висновок Закарпатської прикордонної служби, обшук транспортного засобу відбувся за десятки км від митного посту, автобус обшуканий на території України, майно належить іншому товариству. Митним органам не визначено ніяку суму митних платежів. У підозрюваного міцні соціальні зв`язки, живе із тещою та жінкою.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п.9 ч.2 ст.131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України серед інших запобіжним заходом є: застава.

Частина 3 ст.176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст.178 КПК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст.42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру було вручено особисто ОСОБА_5 27 грудня 2022 року, про що є відмітка в підозрі.

Отже, у відповідності до вимог ст.42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до положень ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані йому злочини. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212 КК України, а саме в умисному ухиленні від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у особливо великих розмірах, вчиненому за попередньою змовою групою осіб та за ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України, а саме у використанні завідомо підробленого документу, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

Наявність обґрунтованої підозри у вказаному кримінальному провадженні підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 30.06.2022, згідно якого вилучено речі і документи, які мають значення для кримінального провадження; протоколом обшуку від 01.07.2022 приміщень пункту пропуску «ЛУЖАНКА», згідно якого вилучено документ «Контрольний талон» для проїзду транспортного засобу без товарів; висновком судової економічної експертизи від 30.11.2022, складеного судовими експертами Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», згідно якої митна вартість аналогічного товару зазначеної в наданих на дослідження таблицях, станом на 30.06.2022 складає 14 027 668,58 грн, з яких 106 024, 34 грн. - ввізне мито (навушники), 13 921 662,24 грн податок на додану вартість; протоколом від 25.07.2022 огляду документів, вилучених у транспортному засобі «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER» з реєстраційним номером НОМЕР_8 ; протоколом від 05.08.2022 огляду телефону «Iphone 6 Plus», вилученого у гр-на ОСОБА_5 ; протоколом від 03.08.2022 огляду транспортного засобу «Mercedes-Benz» моделі «SPRINTER» з реєстраційним номером НОМЕР_8 ; інформацією відділу кримінального аналізу ГУНП в Закарпатській області від 01.09.2022 № 696/106/6-5-2022 щодо руху вказаного транспортного засобу; аналітичним продуктом від 14.11.2022 № 9.3/3.3.3/1946-22 Департаменту аналізу інформації та управління ризиками БЕБ, яким встановлено порушення вимог законодавства, суми несплачених податку на додану вартість, мита; інформацією Держприкордонслужби від 22.07.2022 № 91-18705/0/15-22 щодо перетину кордону України щодо перетину кордону ОСОБА_5 ; інформацією Головного сервісного центру МВС від 11.08.2022 № 31/6364-4870-2022 щодо реєстрації транспортних засобів; актом Держмитслужби про результати тематичної перевірки фактів, викладених в доповідній записці начальника митного поста «ЛУЖАНКА» ОСОБА_11 від 01.07.2022 № 7.7-28-07/28-431;

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.4 ст.358, ч.3 ст.212 КК України.

За таких обставин, доводи сторони захисту не спростовують висновку слідчого судді про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні вказані ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може а) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). б) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України). в) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи можливість підозрюваного залишити територію України, з огляду на вік, стан здоров`я незважаючи на введення воєнного стану, оскільки така можливість залишається доступною для багатьох категорій громадян. Також, існує можливості переховування на тимчасово окупованих територіях України.

Окрім цього, останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212 КК України, які передбачають покарання у виді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна та ч.2 ст.28 ч.4 ст.358 КК України, яка передбачає покарання у виді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешту на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до двох років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , у сукупності з іншими обставинами, а саме те, що підозрюваний офіційно непрацевлаштований, зазначає про відсутність в нього доходів, й саме відсутність коштів може сприяти продовженню вчинення кримінального правопорушення, яке пов`язане з виїздом за кордон.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у найближчій перспективі робить цей ризик достатньо високим.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги те, що на цій стадії досудового розслідування ще не допитані всі особи, яким можуть бути відомі обставини розслідуваного злочину.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то слідчий суддя вважає його необґрунтованими, оскільки у клопотанні відсутнє належного обґрунтування, які саме докази може знищити, спотворити підозрюваний

Враховуючи вимоги ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя визначає розмір застави підозрюваному.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розглядаючи питання про визначення підозрюваному розміру застави, який просить сторона обвинувачення, то слідчий суддя вважає його необґрунтованим, а саме 5226 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 14 026 584 грн, яка є ідентичною розміру завданих збитків, оскільки, підозрюваному не інкримінується привласнення вказаних коштів, зазначають, що у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 виконує роль водія. Окрім цього, стороною обвинувачення не доведено, що підозрюваний має можливість сплатити такий розмір застави, оскільки, у матеріалах справи відсутні докази що матеріальний стан підозрюваного взагалі перевірявся щодо наявності в нього нерухомого майна, грошових коштів, джерел доходу, що підтвердила прокурора у судовому засіданні. Визначаючи розмір застави має враховуватись майновий стан підозрюваного, щоб вона була помірною для нього.

Тому, з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, ролі ОСОБА_5 у ньому, його майнового та сімейного стану, а саме, що підозрюваний офіційне не працевлаштований, не визнав обставини вчинення кримінального правопорушення, одружений, має двох дітей, раніше не судимий, має постійне місце проживання, з характеристики, яка видана Середнянською селищною радою Ужгородського району Закарпатської області встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований на території Середнянської селищної ради, до складу сім`ї входить мати, дружина, дочка, син. Будь-яких скарг та заяв на нього не надходило, селищна рада претензій та зауважень до підозрюваного не має. Окрім цього, ОСОБА_5 має пенсійне посвідчення, видане по інвалідності ІІІ групи, загальне захворювання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з визначенням застави підозрюваному у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., що є достатньою мірою гарантування виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, та покласти на нього на строк до 27.02.2023 року також наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками, та особами, що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування, у тому числі: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Стосовно покладення на підозрюваного такого обов`язку, як прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, клопотання задоволенню не підлягає, оскільки вказаний обов`язок є обов`язковою умовою при застосуванні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, а не додатковим обов`язком.

Приймаючи до уваги вищезазначене, керуючись ст.ст.131, 132, 176 - 178, 182, 186, 194, 199 , 205 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого погодженого з прокурором - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., зобов`язавши його не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави до 16.01.2023 року (включно) внести кошти на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, та покласти на нього на строк до 27.02.2023 року також наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками, та особами, що підлягають допиту під час проведення досудового розслідування, у тому числі: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані обов`язки та наслідки їх невиконання, а саме те, що в разі невиконання ним своїх обов`язків застава буде звернена в дохід держави, а також роз`яснити йому положення п.1 ч.2 ст.183 КПК України про те, що до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та яка не виконала обов`язки, покладені на неї при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконала у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує, може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено і проголошено 11 січня 2023 року о 18 год. 30 хв.

Слідчий суддяОСОБА_1