Справа № 932/5515/22
Провадження № 1-во/932/14/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашов І.А., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , про виправлення помилок в судовому рішенні,-

В С Т А Н О В И В:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 , про виправлення помилок в судовому рішенні, у якій він просить 1. Виправити допущені помилки; 2. Зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Дніпропетровської області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_1 від 19.09.2022 року про кримінальне правопорушення передбачене статтею 367 ККУ, вчинене слідчим Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро), ТУ ДБР розташованого у м. Полтава, Підкопай С.М.; 3. Враховуючи те, що уповноваженою особою ГУНП на даний час вже було порушено вимоги ст. 214 КПК України та ст. 19 Конституції України, а саме відомості до ЄРДР не були внесені, що фактично є приховуванням факту вчинення злочину (ст. 396 ККУ), то вважаю що не буде передвчасним Зобов`язати уповноважену особу ГУНП, разом з Витягом з ЄРДР вручити ОСОБА_1 Пам`ятку про процесуальні права.

Як вбачається зі змісту заяви, під час ознайомлення з Ухвалою від 26.09.2022 р., адвокатом Булавіна М.О. виявлено помилки, а саме: у вступній та резолютивній частинах Ухвали слідчим суддею Бакуменко А.В. не зазначено ні прізвище особи яка вчинила кримінальне правопорушення, ні посаду, на статтю кримінального правопорушення за якою було вчинено кримінальне правопорушення. Тоді як і в Скарзі яку розглядав слідчий суддя і в Заяві, яка була надана до скарги зазначено конкретну особу яка вчинила кримінальний злочин слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро), ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві Підкопай С.М., та статтю кримінального правопорушення 367 КК України.

Слідчий суддя, вивчивши й дослідивши зміст заяви, приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Опискою є механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена судом під час його письмового викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). І необхідність виправлення описки в судовому рішенні, особливо в резолютивній частині, зумовлена тим, що наявність описки може ускладнити виконання в цілому судового рішення. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків тощо.

Тобто допущені описки повинні бути технічними та будь-яким чином не впливати на суть прийнятого рішення.

Статтею 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Виходячи з практики ЄСПЛ, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності. Відповідно до цього принципу у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду (п. п. 61, 62 рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії», заява №28342/95).

Принцип юридичної визначеності передбачає, що жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів стосовно додаткових питань щодо винесеного рішення мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини. Тому за відсутності вагомих й непереборних обставин повторний розгляд та винесення у справі нового рішення судом, який щодо тих самих вимог уже висловив власну позицію, суперечить принципу юридичної визначеності.

Норми кримінального процесуального закону, у тому числі положення ст. 379 КПК, не передбачають за наявності остаточного рішення з відповідного питання права і процедури повторного вирішення такого питання щодо виправлення описки з приводу одного і того ж факту.

Ураховуючи наведене, суддя-доповідач вважає, що ухвалою про виправлення описки неможливо внести такі суттєві зміни як 2. Зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Дніпропетровської області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_1 від 19.09.2022 року про кримінальне правопорушення передбачене статтею 367 ККУ, вчинене слідчим Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпро), ТУ ДБР розташованого у м. Полтава, Підкопай С.М.; 3. Враховуючи те, що уповноваженою особою ГУНП на даний час вже було порушено вимоги ст. 214 КПК України та ст. 19 Конституції України, а саме відомості до ЄРДР не були внесені, що фактично є приховуванням факту вчинення злочину (ст. 396 ККУ), то вважаю що не буде передвчасним Зобов`язати уповноважену особу ГУНП, разом з Витягом з ЄРДР вручити ОСОБА_1 Пам`ятку про процесуальні права. Тому наведена заява у розумінні ст. 379 КПК не є заявою про виправлення описок чи очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у внесенні виправлень в ухвалі слідчого судді Бакуменко А.В. від 26 вересня 2022 року, справа № 932/5515/22, провадження № 1-кс/932/2750/22.

Керуючись ст.ст. 55, 58, 303-306, 309, 379 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , про виправлення помилок в судовому рішенні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ