Справа № 645/520/23
Провадження № 1-кс/645/171/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000204 від 10.02.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 в якому просить накласти арешт на металевий ніж, який 10.02.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Невельська, буд. 1/32, добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 09.02.2023 року приблизно о 22 годині 00 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Балканська, буд. 15, в ході конфлікту з чоловіком на ім`я ОСОБА_6 грубо порушивши громадський порядок, останній спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 .

За даним фактом 10.02.2023 року розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000204, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

10.02.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Невельська, буд. 1/32, вилучено металевий ніж, який добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомив, що виданим ножом 09.02.2023 року приблизно о 22 год. 00 хв. за адресою: м. Харків, вул. Балканська, буд. 15 в ході конфлікту з незнайомим йому чоловіком спричинив останньому тілесні ушкодження. Вказаний ніж було вилучено слідчим та поміщено в паперовий конверт.

Слідчий вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, разом із клопотанням надали суду заяви про проведення судового засідання без їх участі, клопотання підтримали.

Підстав для визнання явки прокурора та слідчогообов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 4 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

14 лютого 2023 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000204 від 10.02.2023 року добровільно виданого працівникам поліції ОСОБА_5 10.02.2023 року (п`ятниця). Вказане клопотання було направлено на адресу суду поштою 13.02.2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000204 від 10.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

10.02.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції ніж, яким 09.02.2023 року спричинив тілесні ушкодження молодому чоловіку, якого в той день бачив вперше за адресою: м. Харків, вул. Балканська.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 10 лютого 2023 року добровільно виданий 10 лютого 2023 року ніж, зазначений вище, визнано речовим доказом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на металевий ніж, який 10.02.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню №0000204 від 10.02.2023 року відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» у камері схову ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15.02.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1