печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛ МОУШН ГРУП», Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛ МОУШН УКРАЇНА», Товариства з обмеженою відповідальністю «АМА ТРЕЙД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ІВЕНТ - А», Товариства з обмеженою відповідальністю «АГЕНЦІЯ ОЛ МОУШН», Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬАКТИВ», Товариства з обмеженою відповідальністю «БРЕЙНШТОРМ» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001267, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ОЛ МОУШН ГРУП», ТОВ «ОЛ МОУШН УКРАЇНА», ТОВ «АМА ТРЕЙД», ТОВ «ІВЕНТ - А», ТОВ «АГЕНЦІЯ ОЛ МОУШН», ТОВ «АЛЬАКТИВ», ТОВ «БРЕЙНШТОРМ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 по справі №757/17719/22-к на грошові кошти, які знаходяться на рахунках вказаних юридичних осіб в банківських установах АТ «ПУМБ» (), АТ «АЛЬФА - БАНК» (), АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (), АТ «УКРЕКСІМБАНК» (), АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ().

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, без наявності на те визначених законом підстав. Так, зокрема ТОВ «ОЛ МОУШН ГРУП», ТОВ «ОЛ МОУШН УКРАЇНА» здійснюють свою діяльність виключно з контрагентами приватного сектору економіки, що в свою чергу унеможливлює заволодіння посадовими особами визначених товариств бюджетними коштами. Щодо проведення безготівкових розрахунків у період січня - липня 2022 року ТОВ «ОЛ МОУШН ГРУП», ТОВ «ОЛ МОУШН УКРАЇНА», ТОВ «ІВЕНТ - А», ТОВ «АМА ТРЕЙД», ТОВ «АГЕНЦІЯ ОЛ МОУШН», ТОВ «БРЕЙНШТОРМ» заявник посилається на укладення між вказаними товариствами договорів про надання поворотної фінансової допомоги. Товариства здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства, посадові особи не є підозрюваними в кримінальному провадженні, цивільний позов пред`явлено. Накладення арешту позбавляє власників користуватись та розпоряджатись належним їм майном.

В судове засідання представник власників майна, повідомлений про місце, дату та час розгляду клопотання у спосіб, що відповідає вимогам ст. 135 КК України, не з`явився, причини неприбуття не повідомив, заяв щодо відкладення розгляду клопотання на адресу суду не направив.

Прокурор в кримінальному провадженні № 0001267 - ОСОБА_4 , надав на адресу суду заяву, в якій вказує, що грошові кошти на рахунках товариств є об`єктом кримінально протиправних дій, визнані речовими доказами, підстави для скасування арешту відсутні, розгляд справи просив провести за його відсутності.

Вивчивши матеріали справи, надходжу до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001267 від 20.10.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 209 КК України.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 по справі №757/17719/22-к накладено арешт на грошові кошти на рахунках ряду юридичних осіб, зокрема на рахунках ТОВ «ОЛ МОУШН ГРУП», ТОВ «ОЛ МОУШН УКРАЇНА», ТОВ «АМА ТРЕЙД», ТОВ «ІВЕНТ - А», ТОВ «АГЕНЦІЯ ОЛ МОУШН», ТОВ «АЛЬАКТИВ», ТОВ «БРЕЙНШТОРМ», відкритих в АТ «ПУМБ» (), АТ «АЛЬФА - БАНК» (), АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (), АТ «УКРЕКСІМБАНК» (), АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ().

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Приймаючи рішення про арешт майна, слідчий суддя виходив із посилань прокурора на те, що під час досудового розслідування встановлено, що в період з січня 2020 по серпень 2021 років організована група осіб спланувала, організувала та на даний час використовує злочинний механізм, який полягає у створені та придбанні суб`єктів підприємницької діяльності з метою прикриття незаконної діяльності, заволодіння бюджетними коштами, використовуючи суб`єкти господарювання з ознаками «фіктивності» та «транзитності», а також у незаконному переведенні безготівкових коштів у готівку. З метою реалізації злочинного умислу, організована група осіб вступила в попередню змову з посадовими особами юридичних осіб приватного права, які отримували бюджетні кошти за виконання робіт, надання товарів та послуг, та іншими невстановленими особами, відображали у власних бухгалтерських документах неправдиві відомості про нібито проведені роботи, надані товари та послуги, використовуючи власні банківські рахунки, в результаті чого заволоділи бюджетними коштами шляхом зловживання своїм службовим становищем. Група підприємств формує «схемний» податковий кредит на адресу «буферних» («транзитних») підприємств, які задіяні в схемах діяльності низки різних «конвертаційних» центрів, які в подальшому використовують його при незаконному обготівкуванні коштів, а також для формування штучного податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки, що призводить до легалізації вказаних коштів, отриманих злочинним шляхом. Такими «транзитними» підприємствами виступають ТОВ «Лакто трейд компані», ТОВ «Лармінт лар», ТОВ «Меріон форм», ТОВ «Асті дейл», ТОВ «Критер зор», ТОВ «Інгул-агротранс компані», ТОВ «Якісний системний сервіс», ТОВ «Логістичні інновації 2020», ТОВ «ТД «Дітрейд» та інші суб`єкти господарської діяльності з ознаками «фіктивності», які в період з січня 2020 по серпень 2021 років формували власний «штучний» податковий кредит внаслідок здійснення безтоварних операцій. Після цього формували «штучний» податковий кредит з податку на додану вартість на користь ТОВ «Ол Моушн Груп» та ТОВ «Ол Моушн Україна» внаслідок продажу рекламних послуг без їх реального надання. Так, відповідно до пояснень спеціаліста у галузі бухгалтерського обліку та аудиту, отриманих під час огляду документів (матеріалів податкової звітності) ТОВ «ОЛ МОУШН ГРУП» за період з січня 2020 по серпень 2021 років завищено податковий кредит декларацій з податку на додану вартість у сумі 3 610 720 грн., у зв`язку з чим, в порушення п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198, п. 200.1, п. 200.2, 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 N2755-VI (із змінами та доповненнями) за вказаний період не донараховано та не сплачено до державного бюджету України та на спеціальні рахунки, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів податку на додану вартість у сумі 3 423 696 грн. ТОВ «ОЛ МОУШН УКРАЇНА» за період з січня 2020 по серпень 2021 років завищено податковий кредит декларацій з податку на додану вартість у сумі 15 248 977 грн., у зв`язку з чим за вказаний період не донараховано та не сплачено до державного бюджету України та на спеціальні рахунки, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів податку на додану вартість у сумі 14 614 645 грн. ТОВ «Ол Моушн Груп», ТОВ «Ол Моушн Україна», ТОВ «Івент-А», ТОВ «Ама-Трейд», ТОВ «Агенція Ол Моушн» у період січня-липня 2022 року проведенням незаконних безготівкових коштів у готівку, зменшення податкового навантаження здійснили перерахування 12 млн. грн. під виглядом надання поворотної фінансової допомоги на реквізити банківських рахунків ТОВ «Брейншторм» та ТОВ «Альактив». З урахуванням викладеного, слідчим суддею встановлено достатньо даних для висновку, що грошові кошти на рахунках означених в клопотанні товариств відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а тому є підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

В свою чергу, заявником до клопотання не долучено жодних доказів в спростування доводів, наведених слідством в обґрунтування необхідності арешту майна, зокрема не надано довідки про рух коштів по рахункам товариств, даних про контрагентів та господарську діяльність.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

За таких обставин вважаю, що в силу принципу змагальності сторін представником власників майна не доведено, що відсутня законна мета арешту чи не дотримано розумної рівноваги між обмеженням прав власників та загальними інтересами суспільства, а отже не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в його застосування відпала потреба, із чим закон пов`язує підстави для скасування арешту майна, а тому клопотання слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1