печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «ЧАС ОЙЛ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2022, у кримінальному провадженні № 0000663, -

ВСТАНОВИВ:

04.10.2022 адвокат ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «ЧАС ОЙЛ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2022, у кримінальному провадженні № 0000663.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою накладено арешт на грошові кошти в безготівковій формі, що належать ТОВ «Час Ойл» та ТОВ «Лінік Україна» , які знаходяться на рахунках: АТ КБ «ПриватБанк» (, код МФО 305299, юридична адреса: 1001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д); АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478, юридична адреса: м. Київ вул. Єреванська, 1); АТ «Юнекс Банк» ( , код МФО 322539, юридична адреса: 03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 14); АТ «Райффайзен Банк» (, код МФО 300335, юридична адреса: 01011, м. Київ, вулиця Лєскова, буд. 9); АТ «ПУМБ» (, код МФО 334851: юридична адреса: 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4).

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, відсутні законні підстави для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, поряд з цим у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, а відтак адвокат вказує, що арешт підлягає скасуванню.

У судовому засіданні представника власника майна - адвокат ОСОБА_3 , підтримала клопотання, просила задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Прокурор заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись на те що втручання органу досудового розслідування у право власності заявника обумовлене законними критеріями.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, які до нього долучено, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000663 від 18.07.2022 року за фактом заволодіння майном ТОВ «Сокар Ел Пі Джи» в особливо великих розмірах за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні досліджуються обставини щодо заволодіння, в період з 08.11.2021 по 18.07.2022, службовими особами ТОВ «Лінік Україна» та ТОВ «Час Ойл» бітуму нафтового дорожнього, марки 70/100, що належить ТОВ «Сокар Ел Пі Джи».

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 05.09.2022 накладено арешт на грошові кошти в безготівковій формі, які знаходяться на рахунках: АТ КБ «ПриватБанк» (, код МФО 305299, юридична адреса: 1001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д): № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , що належать ТОВ «Час Ойл» ; № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 , що належать ТОВ «Лінік Україна» ; АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478, юридична адреса: м. Київ вул. Єреванська, 1): № НОМЕР_16 , що належить ТОВ «Лінік Україна» ; АТ «Юнекс Банк» ( , код МФО 322539, юридична адреса: 03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 14): № НОМЕР_17 , що належать ТОВ «Час Ойл» ; АТ «Райффайзен Банк» (, код МФО 300335, юридична адреса: 01011, м. Київ, вулиця Лєскова, буд. 9): № НОМЕР_18 , № НОМЕР_19 , № НОМЕР_20 , що належать ТОВ «Лінік Україна» ; АТ «ПУМБ» (, код МФО 334851: юридична адреса: 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4): НОМЕР_21 , № НОМЕР_22 , що належать ТОВ «Лінік Україна» , з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, а також можливістю сплати податків, зборів, обов`язкових платежів.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2022, задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки на даний час вище вказані грошові кошти на рахунках відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається заявник, що на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження № 0000663 від 18.07.2022.

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріали, встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності заявника обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права. Також, слідчим суддею встановлено, що даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власників та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на грошові кошти та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить висновку, про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «ЧАС ОЙЛ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2022, у кримінальному провадженні № 0000663 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1