справа № 631/1324/22
провадження № 1-кп/631/60/23
У Х В А Л А

п р о п р и з н а ч е н н я с п р а в и до с у д о в о г о р о з г л я д у

т а

п р о о б р а н н я з а п о б і ж н о г о з а х о д у

у в и г л я д і д о м а ш н ь о г о а р е ш т у

23 січня 2023 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю

з боку сторони обвинувачення:

прокурора ОСОБА_2

потерпілої ОСОБА_3

з боку сторони захисту:

обвинуваченого ОСОБА_4

а також:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши і перевіривши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області справу за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749, щодо вчинення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженцем села Старовірівка Нововодолазького району Харківської області, громадянином України, із середньою освітою, не судимого, розлученого,

який має на утриманні трьох неповнолітніх дітей:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,-

працює без офіційного працевлаштування, зареєстрований за адресом:

АДРЕСА_1 ;

та фактично проживає за адресом:

АДРЕСА_2 ;

кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, заслухавши думку прокурора, потерпілої та обвинуваченого,-

в с т а н о в и в:

На виконання приписів пункту 3 частини 2 статті 283 Кримінального процесуального кодексу України 26 грудня 2022 року прокурор у кримінальному провадженні начальник Нововодолазького відділу Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_9 , який на підставі приписів статей 36 і 37 зазначеного кодифікованого процесуального закону України має відповідні повноваження, в порядку, передбаченому статтями 291 та 293 Кримінального процесуального кодексу України, звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області із обвинувальним актом та доданими до нього документами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України (а. с. 1 - 5, 14).

Зазначений обвинувальний акт зареєстровано за вхідним № 4544/22-вх від 26.12.2022 року із наданням єдиного унікального № 631/1324/22 (провадження № 1-кп/631/128/22) та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, в день надходження передано на розгляд головуючого судді ОСОБА_1 (а. с. 14, 15).

У відповідності до приписів частини 1 статті 314 Кримінального процесуального кодексу України ухвалою, постановленою 27.12.2022 року Нововодолазьким районним судом Харківської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , визначеної відповідно до частини 11 статті 31 й частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, з урахуванням приписів статей 75 та 76 цього ж кодифікованого процесуального закону України, розпочато підготовче провадження у цій справі та призначене відкрите підготовче судове засідання, яке слід провести професійним суддею одноособово за участю прокурора, потерпілої та обвинуваченого (а. с. 16 - 18).

Під час підготовчого судового засідання прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , який згідно з приписами статей 36 і 37 Кримінального процесуального кодексу України має відповідні повноваження та діє на підставі постанови про визначення групи прокурорів, прийнятої заступником керівника Харківської окружної прокуратури ОСОБА_10 22.09.2022 року, вважав, що зазначене кримінальне провадження підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області з огляду на зміст частини 1 статті 32 Кримінального процесуального кодексу України, підстав для його закриття чи повернення обвинувального акту не вбачається, так як той складений у повній відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства України. Судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/1324/22 (провадження № 1-кп/631/60/23) слід здійснювати у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, потерпілої та обвинуваченого, й просив призначити судовий розгляд справи за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні суддею одноособово. Заяв та клопотань щодо витребування певних речей чи документів не мав, прохав здійснити виклик до суду для допиту певних осіб, зазначених у клопотанні, зареєстрованому за вхідним № 208/23-вх від 12.01.2023 року, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_3 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 і ОСОБА_23 . Також із дотриманням приписів частини 2 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України звернувся в суд із клопотанням про застосування запобіжного заходу, зареєстрованим за вхідним № 89/23-вх від 09.01.2023 року, щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, подане у повній відповідності до строків та порядку, визначених чинним кримінальним процесуальним законодавством України, яке просив задовольнити (а. с. 44, 45, 24 - 27).

Потерпіла ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні зазначила, що вказане кримінальне провадження може бути призначене до судового розгляду. Заяв та клопотань щодо здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів не мала, вважала, що клопотання прокурора слід задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання прокурора щодо застосування до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту й вказав, що заяв та клопотань щодо здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів не має, просить кримінальне провадження призначити до розгляду професійним суддею одноособово, а застосовуючи запобіжний захід у виді домашнього арешту зобов`язується його повністю дотримуватись.

За наслідками підготовчого провадження, здійснивши його із заслуховуванням думок учасників підготовчого судового засідання, зокрема: з боку сторони обвинувачення та з боку сторони захисту щодо можливості призначення судового розгляду цього кримінального провадження у відкритому судовому засіданні,- всебічно, повно, неупереджено й безпосередньо дослідивши обвинувальний акт разом із доданими до нього документами (зокрема, реєстром матеріалів досудового розслідування та відповідних розписок сторони захисту), перевіривши їх на відповідність вимогам Кримінального процесуального кодексу України, в тому числі й згідно з доказами, наданими сторонами під час підготовчого провадження на підтвердження заявлених клопотань відповідно до принципу змагальності сторін та свободи у доведенні їх переконливості, дослідженими у підготовчому судовому засіданні у їхній сукупності й оціненими з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності й взаємозв`язку, суд приходить до обґрунтованого висновку про необхідність зазначити таке.

Порядок кримінального провадження на території України як обумовлено змістом статті 1 Кримінального процесуального кодексу України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, що складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Одним із завдань кримінального провадження, визначеним у статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, є забезпечення швидкого, повного й неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

При цьому, підготовче провадження в суді першої інстанції здійснюється відповідно до приписів глави 27 розділу ІV кримінального процесуального кодифікованого закону України, якою визначено, що завданням стадії підготовчого судового провадження є, зокрема, перевірка матеріалів досудового розслідування, оцінка змісту і форми обвинувального акту з метою успішного проведення судового розгляду.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України, кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Отже, обвинувальний акт, як встановлено частиною 4 статті 110 кримінального процесуального кодифікованого закону України, є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

У формулюванні обвинувачення повинні бути відображені обставини, які згідно із приписом статті 91 вказаного кодексу підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а саме про подію кримінального правопорушення (час, місце спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інші.

При цьому правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання, у тому числі й об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а також кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення.

Вищенаведене свідчить про те, що обвинувальний акт повинен містити як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, так і формулювання обвинувачення.

Одночасно й частина 2 статті 42 Кримінального процесуального кодексу України визначає обвинуваченого (підсудного) як особу, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу.

Відтак, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, переданий до суду в порядку статті 291 Кримінального процесуального кодексу України, із дотриманням правил підсудності та з огляду на зміст статей 32 і 33 цього Кодексу підсудний Нововодолазькому районному суду Харківської області.

Розв`язуючи питання, визначені у частини 3 статті 314 Кримінального процесуального кодексу України, та оцінюючи зміст і форму зазначеного обвинувального акта, суд вважає, що підстав для прийняття рішення за пунктами 1 4 вказаної частини, як і для закриття провадження у справі за пунктами 4 - 8 частини 1 або частини 2 статті 284 зазначеного кодифікованого закону не має, а тому слід призначити судовий розгляд на його підставі.

Частина 1 статті 337 кримінального процесуального кодифікованого закону України обумовлює, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

При цьому, частиною 2 статті 27 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито.

Отже, розгляд справи з єдиним унікальним № 631/1324/22 (провадження № 1-кп/631/60/23) слід здійснювати у відкритому судовому засіданні професійним суддею одноособово, обраним відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, тобто під голуванням судді ОСОБА_1 .

На підставі приписів статті 26 Кримінального процесуального кодексу України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим кодексом.

Зокрема, вони мають право визначитись із переліком осіб, щодо яких суду слід здійснити виклик для допиту, що чітко визначено абзацом 1 пункту 4 частини 2 статті 315 Кримінального процесуального кодексу України.

Натомість у підготовчому провадження сторона захисту із таким клопотанням до суду не звернулась, а клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню частково, й до суду слід викликати задля здійснення допиту в якості свідків під час судового розгляду цього кримінального провадження осіб, перелічених прокурором та зазначених у реєстрі матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749, а саме:

-ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживає за адресом: АДРЕСА_3 ;

-ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , проживає за адресом: АДРЕСА_3 ;

-ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , проживає за адресом: АДРЕСА_4 ;

-ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , проживає за адресом: АДРЕСА_5 ;

-ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , проживає за адресом: АДРЕСА_6 ;

-ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , проживає за адресом: АДРЕСА_4 ;

-ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , проживає за адресом: АДРЕСА_7 ;

-ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , проживає за адресом: АДРЕСА_8 ;

-ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , проживає за адресом: АДРЕСА_9 ;

-ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , проживає за адресом: АДРЕСА_10 .

Приходячи до такого, суд відмовляє у задоволенні клопотання прокурора про виклик у судове засідання для допиту в якості свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_19 , яка проживає за адресом: АДРЕСА_11 ,- оскільки ця особа має інший процесуальний статус в провадженні, тобто є потерпілою у справі за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України.

Крім того, клопотання прокурора, зареєстроване за вхідним № 89/23-вх від 09.01.2023 року, щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, подане у повній відповідності до строків та порядку, визначених кримінальним процесуальним законодавством України, слід задовольнити частково, виходячи з наступного.

Частиною 3 статті 315 кримінального процесуального кодифікованого закону України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього кодексу.

Отже, запобіжні заходи у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Вирішуючи питання про продовження чи застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд щоразу зобов`язаний враховувати відповідну практику Європейського суду з прав людини, в тому числі й правову позицію, викладену у пункті 80 Рішення від 10.02.2011 року у справі Харченко проти України щодо можливості застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 1 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України передбачає види запобіжних заходів, які можуть застосовуватись у кримінальному провадженні, що наведені в порядку зростання ступеню суворості.

Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставами ж застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність хоча б одного ризику, переліченого у пунктах 1 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, який розширеному тлумаченню не підлягає.

Вирішуючи питання щодо можливості задоволення клопотання прокурора, суд ураховує, що ухвалою Харківського районного суду Харківської області, постановленою 22.12.2022 року, застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 30.12.2022 року включно.

Приписами частин 1 та 2 статті 181 Кримінального процесуального кодексу України обумовлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відтак, задовольняючи частково клопотання прокурора щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту на стадії підготовчого судового провадження, суд, враховуючи існування ризиків (переховування від суду й незаконного впливу на свідків), оцінюючи наявні в нього на цей час матеріали кримінального провадження та всі обставини у їх сукупності, а саме: вагомість висунутого обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі; тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим; його вік; стан здоров`я; характер соціальних зав`язків у місці його проживання,- приходить до обґрунтованого висновку про те, що раніше застосований до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, строк якого сплинув 30.12.2022 року, виявився вкрай дієвим та таким, завдяки якому досягнуто виключної та єдиної мети такого застосування - забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому суд бере до уваги, що більш м`якими запобіжними заходами у порівнянні з домашнім арештом є особисте зобов`язання, особиста порука та застава. Тому оцінюючи можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж домашній арешт не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Отже, з огляду на таке, а також беручі до уваги обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України (на цей час висунутого обвинувачення, яке відповідно до пункту 13 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України є твердженням про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим кодексом), суд вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, які ще не змінились, а тому вважає за необхідне, можливе та доцільне застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, який може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та створити необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями статті 2 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 5 Конвенції з прав людини та усталеної практики Європейського суду з прав людини «обґрунтованість підозри» розуміється так, що існують факти та/або інформація, що можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити інкриміновані їй правопорушення. За таке, рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Також, на цей період часу відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, що у свою чергу виправдовує подальше обмеження права обвинуваченого.

Разом з тим судом не встановлено факту, що цілодобовий домашній арешт відповідатиме критеріям пункту 2 частини 3 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, а тому визначати такий арешт цілодобово передумов не має в силу обставин справи та даних про особу обвинуваченого.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання прокурора слід задовольнити саме шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби з зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади та покладенням обов`язків з числа передбачених приписами частини 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, які будуть пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для обвинуваченого й не суперечитимуть правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеній у рішеннях у справах «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005 року, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 року та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008 року.

Також, положеннями частини 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України обумовлений імперативний перелік альтернативних обов`язків, які суд вправі покласти на обвинуваченого для забезпечення його процесуальної поведінки. Ця правова норма регламентує, що суд зобов`язує обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відтак, з огляду на те, що судовий розгляд цього кримінального провадження не розпочатий й справа перебуває на стадії підготовчого судового провадження, дослідивши наявні матеріали справи на обґрунтування питання, що обговорюється, як то: вік обвинуваченого (41 повних років), стан його здоров`я (довідок про наявність будь-яких хвороб сторонами захисту або обвинувачення не надано, усно не заявлено), сімейний стан (холостий), відсутність постійного роду занять (офіційно не працевлаштований, суб`єктом господарської діяльності не є), матеріальне положення (стабільний заробіток відсутній), місце мешкання (має постійне місце реєстрації, хоча за ним не мешкає, проте постійно проживає за адресом, визначеним у клопотанні прокурора як домашня адреса), - ураховуючи достатність даних задля формування висновку щодо обґрунтованості підозри відносно ОСОБА_4 з огляду на наявність висунутого йому обвинуваченого, суд вважає за необхідне та можливе обрати (застосувати) до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби у межах строків, визначених Кримінальним процесуальним кодексом України, і вважає що саме такий запобіжний захід може запобігти ризикам, передбаченим у статті 177 вказаного кодифікованого акту, а також забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та створити необхідні умови для встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків. Однак, враховуючи наявність зазначених ризиків, оцінюючи сукупність всіх обставин, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, факт вчинення цього злочину під час оголошення в Україні воєнного стану в наслідок збройної агресії з боку Російської Федерації; обставини злочину, у вчинені якого він обвинувачується, - вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд застосовує відносно нього запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ,- з 22 години 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин наступного дня, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Приходячи до такого, суд бере до уваги, що на території Харківської області ведуться активні бойові дії, в тому числі ракетних обстрілів зазнав Харківський район Харківської області. Крім того, на період воєнного стану запроваджено певні обмеження прав громадян, а органи правопорядку, медицини, ДСНС та інші служби переведені в посилений режим цілодобової роботи. Тому з огляду на важливість дотримання питання громадської безпеки в період воєнного стану, перебування обвинуваченого під домашнім арештом має значний суспільний інтерес, більший ніж втручання в його особисті права та свободи.

Разом з тим суд, обираючи ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло строком до 23 березня 2023 року включно (за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища), вважає занеобхідне покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до Нововодолазького районного суду Харківської області або прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту за місцем фактичного проживання, яким є: Харківська область, Харківський район, селище міського типу Нова Водолага;

3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками, зазначеними в реєстрі до обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749.

Постановляючи ухвалу, суд також бере до уваги приписи частини 6 статті 181 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до яких строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Окрім того, з огляду на імперативний припис частини 2 статті 314-1 кримінального процесуального кодифікованого закону України суд не знаходить підстав задля доручення представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого.

Інших клопотань від учасників кримінального провадження не надійшло.

Постановляючи ухвалу, суд ураховує, що відповідно до пункту 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади, та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебуває на розгляді належного та повноважного суду.

Приймаючи до уваги все вищевикладене, забезпечуючи право на свободу та особисту недоторканість, керуючись статтею 5 Конвенції з прав людини, статтею 29, 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Харченко проти України» від 10.02.2011 року та «Єлоєв проти України» від 06.11.2008 року; статтею 12 і частиною 1 статті 259 Кримінального кодексу України № 2341-ІІІ від 05.04.2001 року (із змінами та доповненнями), статтею 17, пунктом 6 частини 2 статті 36 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; пунктом 9 частини 1 статті 40 Бюджетного кодексу України № 2456 VІ від 08.07.2010 року (із змінами та доповненнями); Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» № 1928-ІХ від 02.12.2021 року; пунктом 5 частини 1 статті 7, статтею 12, частинами 1 та 11 статті 31, частиною 2 статті 35, частиною 2 статті 110, частиною 5 статті 115, статтями 131, 132, 134 138, 176 178, 181, 194, 196, частиною 4 статті 291, частиною 1 статті 293, статтями 314 - 317, частиною 1 статті 320, частиною 3 статті 331, статтею 336, частиною 2 статті 369, частиною 3 статті 371, статтею 372, частиною 2 статті 392, частиною 5 статті 532 та статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України № 4651-VІ від 13.04.2012 року (із змінами та доповненнями), -

у х в а л и в:

Призначити судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/1324/22 (провадження № 1-кп/631/60/22) за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань, 22 вересня 2022 року під № 0000749, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області 02 лютого 2023 року о 13 годині 00 хвилин за участю: з боку сторони обвинувачення прокурора ОСОБА_2 та потерпілої ОСОБА_3 ; з боку сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_24 .

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків:

-ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживає за адресом: АДРЕСА_3 ;

-ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , проживає за адресом: АДРЕСА_3 ;

-ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , проживає за адресом: АДРЕСА_4 ;

-ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , проживає за адресом: АДРЕСА_5 ;

-ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , проживає за адресом: АДРЕСА_6 ;

-ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , проживає за адресом: АДРЕСА_4 ;

-ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , проживає за адресом: АДРЕСА_7 ;

-ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , проживає за адресом: АДРЕСА_2 ;

-ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , проживає за адресом: АДРЕСА_8 ;

-ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , проживає за адресом: АДРЕСА_9 ;

-ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , проживає за адресом: АДРЕСА_10 .

Клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Обрати (застосувати) до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 122 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ,- з 22 години 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин наступного дня, до 23 березня 2023 року (включно), за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

1) прибувати до Нововодолазького районного суду Харківської області або прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту за місцем фактичного проживання, яким є: Харківська область, Харківський район, селище міського типу Нова Водолага;

3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками, зазначеними в реєстрі до обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2022 року під № 0000749.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що:

1) в разі невиконання ним вищевказаних зобов`язань до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

2) відповідно до частини 5 статті 181 Кримінального процесуального кодексу України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала суду в частині обрання (застосовування) до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого, роз`яснивши про необхідність негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому ОСОБА_4 , прокуророві та потерпілій для відома й направити органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого для здійснення контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання (застосування) обвинуваченому міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені частиною 1 статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала, що набрала законної сили, є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Ухвалу постановлено, виготовлено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя ОСОБА_1