Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/329/23

Номер провадження: 1-кс/511/194/23

08.02.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

06 лютого 2023 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшла вищевказана скарга, відповідно до якої ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважених осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внести відомості до ЄРДР за його заявою від 25 січня 2023 року.

В обгрунтування вказаної скарги ОСОБА_3 зазначив, що його мати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зникла безвісти, встановити її місцезнаходження не має можливості.

ОСОБА_3 звертався до Одеського районного управління № 2 ГУНП в Одеській області з відповідною заявою, проте матеріали заяви були передані до Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, оскільки було встановлено, що його мати може мешкати на території Роздільнянського району Одеської області.

В подальшому, 25 січня 2023 року ОСОБА_3 безпосередньо звернувся на адресу Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області з заявою про внесення відомостей до ЄРДР, проте відомості всупереч положенням статті 214 КПК України уповноваженими особами не були внесені до ЄРДР.

Позиція учасників розгляду скарги.

ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив задовольнити.

Представник Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області до зали судових засідань не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду скарги.

Частина третя статті 306 КПК України визначає, що відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду скарги.

Положення частини першої статті 214 КПК України визначають, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частина четверта вищевказаної статті КПК України регламентує, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

При розгляді скарги слідчий суддя приймає до уваги позицію Верховного Суду, яка викладена в постанові від 19 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), згідно якої: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».

У Рішенні Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме у пункті 5 мотивувальної частини зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа №818/1526/18), у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що 06 лютого 2023 року з Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області було витребувано матеріали за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 від 25 січня 2023 року.

Попри це, вказана ухвала не виконана, на адресу суду жодних матеріалів не надійшло.

При проведенні попередньої оцінки (аналізу) заяви ОСОБА_3 від 25 січня 2023 року, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі є правові підстави для зобов`язання уповноваженої особи внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що КПК України не покладає на заявника обов`язок з достовірністю наводити у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення усі елементи складу злочину.

Аналогічний висновок був зроблений Верховним Судом колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20), який наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Керуючись статтями 214, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 25 січня 2023 року.

Роз`яснити, що відповідно до частини четвертої статті 535 КПК України органи, особи, які виконують судове рішення, повідомляють суд, який постановив судове рішення, про його виконання.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року №4-р(ІІ)/2020 (справа №3-180/2018 (1644/18) положення частини третьої статті 307 Кримінального процесуального кодексу України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнані неконституційними, втрачають чиність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

У зв`язку з чим, ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1