печерський районний суд міста києва
Примірник № ___
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції (з обслуговування центральної частини міста Києва) Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 ,про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, -

ВСТАНОВИВ:

18.11.2022 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції (з обслуговування центральної частини міста Києва) Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

У судове засідання представник ІНФОРМАЦІЯ_1 не з`явився, про розгляд повідомлений клопотання належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви або клопотання на адресу суду не надходили.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що відділом дізнання Печерського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000661 від 05.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог ст. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається слідчий/прокурор, покладається саме на нього.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, на слідчого, за клопотанням якого здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством покладається обов`язок доказування обґрунтованості клопотання в судовому засіданні.

Відповідно до положень ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Відтак, дізнавач будучи належним чином повідомленим про розгляд клопотання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування не підтримується.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 138, 160, 163 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції (з обслуговування центральної частини міста Києва) Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 ,про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ю. Г. Головко