Справа № 948/858/22
Номер провадження 1-кс/948/72/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2022 слідчий суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка в режимі відеоконференції в ЄСІТСклопотання слідчого СВ ВП №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000576 від 09.11.2022 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Старий Салтів Чугуївського району Харківської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, з повною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, військовозобов`язаного (зі слів), в силу ст.89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,-

в с т а н о в и л а :

17.11.2022 до Машівського районного суду Полтавської області надійшло вказане клопотання, мотивоване тим, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто незаконне носіння та зберігання бойових припасів.

Слідчий зазначає, що на даний час існує ряд ризиків , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста ,у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, які передбачені ст. 177 КПК України, а тому просить про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Указом Президента України № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який Указом Президента України №133/2022 продовжено з 05 год 30 хв 26 березня 2022 р. строком на 30 діб та в послідуючому Указом Президента України №259/2022 продовжено з 05 год 30 хв 25 квітня 2022 р. строком на 30 діб.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду № 2/0/0-22 від 08.03.2022р. змінено територіальну підсудність судових справ в умовах воєнного стану, зокрема: Машівському районного суду Полтавської області визначена підсудність справ Вовчанського районного суду Харківської області.

Заслухавши думку прокурора, який клопотання підтримав та просив його задовольнити, покликаючись на обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України під час іспитового строку, захисника, який заперечував проти клопотання, вважаючи що для досягнення мети застосування запобіжного заходу достатньо запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрюваного, який також просив застосувати домашній арешт та пояснив, що він не уникає слідства та суду, буде з`являтися на перший виклик та в разі застосування домашнього арешту перебуватиме в будинку своїх батьків в АДРЕСА_3 , суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити перелічені вище дії.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до десяти років.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовується матеріалами, які є в розпорядженні слідчого, а саме: протоколами оглядів місця події, протоколами допитів свідків, протоколами оглядів предметів, даними отриманими результатами проведених експертиз та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Як убачається з матеріалів клопотання, існує наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний: з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків.

Так, при оцінці можливості обвинуваченим переховуватися від суду, суд вважає, що існує ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій, враховуючи те, що не має міцних соціальних зв`язків підозрюваний неодружених, документів щодо наявності на утриманні неповнолітніх дітей суду не надано.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків.

Водночас суд уважає що ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення є непідтвердженим, а той факт що підозрюваний не працює, не є вагомим доказом наявності такого ризику, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 не є корисливим злочином.

Крім цього, у відповідності з вимогами ст.178 КПК України суд враховує особу підозрюваного, який в силу ст.89 КК України раніше не судимий, оскільки документів стороною обвинувачення щодо наявносіт непогашеної судимості у ОСОБА_5 не надано, офіційно не працює, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей або батьків похилого віку не має.

За таких обставин, враховуючи особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти громадської безпеки, за який передбачено покарання до 10 років позбавлення волі, підозра щодо якого у вчиненні даних злочинів є обґрунтованою, не має міцних соціальних зв`язків в місці проживання, зважаючи на необхідність запобігти спробам переховуватися від слідства та суду та ризику впливу на свідків, наявність суспільного інтересу, суд доходить висновку, що прокурором доведено обставини, передбачені п.п. 1, 2 ч.1 ст. 194 КПК України, щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України та наявність вказаних вище ризиків, натомість не доведено обставини, передбачені п. 3 ч.1 ст. 194 КПК України щодо недостатності можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та приходить до переконання про можливість застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Суд вважає що саме такий запобіжний захід слід застосовувати з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та виконання завдань кримінального провадження.

Інші більш м`які запобіжні заходи суд вважає застосовувати недоцільно, оскільки за наявності оголошеної підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину особисте зобов`язання не забезпечить виконання завдань кримінального провадження, за відсутність осіб, які могли б поручитися за підозрюваного та які заслуговують на довіру, оскільки даних про таких осіб в матеріалах справи немає, виключає застосування особистої поруки, відсутність стабільного джерела доходу виключає застосування застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-194 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и л а:

у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що полягає в забороні цілодобово залишати житло, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого або суду.

Термін дії ухвали закінчується 23.01.2023.

Ухвалу направити Чугуївському РУП ГУНП в Харківській області для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1