Справа № 754/4205/23
У Х В А Л А

Іменем України

31 березня 2023 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001034 від 29.03.2023,

ВСТАНОВИВ:

31 березня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001034 від 29.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливого вчинення злочину передбаченого ч.2 ст.307 КК України. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 незаконно придбав за невстановлених обставин, психотропну речовину амфетамін, після чого переніс її за місцем свого фактичного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 та почав незаконно зберігати з метою подальшого збуту шляхом пересилання поштових відправлень через спеціалізованого оператора поштового зв`язку ТОВ «Нова пошта».

29.03.2023 року близько 16 год. 30 хв., ОСОБА_4 був виявлений працівниками поліції у приміщенні відділення №396 ТОВ «Нова пошта», за адресою: місто Київ, вулиця Драйзера, 8 де добровільно видав для проведення огляду чотири поштових відправлення, у одному з яких було виявлено та вилучено психотропну речовину амфетамін, загальною масою 2,090 гр., що є великим розміром, який останній незаконно придбав та зберігав при собі з метою подальшого збуту.

29.03.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було затримано в порядку статті 208 КПК України.

30.03.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Підозру відносно ОСОБА_4 слідчий вважає обґрунтованою, посилаючись на письмові докази, наявні в матеріалах кримінального провадження.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність застосування останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення і менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити ці ризики, а тому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, необґрунтованість зазначених стороною обвинувачення ризиків. Просив суд застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на ті обставини, що він працює, має на утримані 73-х річну бабусю. Просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001034 від 29.03.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

29.03.2023 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України.

30.03.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

При встановленні особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець міста Києва, громадянин України, неодружений, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, чого достатньо для висновку про те, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві, зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні цього злочину.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваним, оскільки він офіційно не працює, не одружений, тобто не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків, оскільки ОСОБА_4 був ознайомлений з матеріалами кримінального провадження, в яких містяться анкетні дані осіб, які були допитані по справі в якості свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 офіційно ніде не працює й відповідно не має постійного джерела доходу, що вказує на наявність ризику вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, з метою здобуття засобів для існування та особистого збагачення. Крім того в провадженні іншого суду вже находиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, тобто будучи особою обвинуваченою у вчиненні злочину, ОСОБА_4 знов вчиняє аналогічний злочин.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які в своєї сукупності свідчать про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_4 , аніж тримання під вартою.

Отже слідчий суддя вважає, що розглядом клопотання про обрання запобіжного заходу було встановлено наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, бо судом встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, достатність підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на який вказав прокурор та слідчий, та встановлено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного для запобігання встановленим ризикам.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у відношенні ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно до статті 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи наведені норми, суд при обранні запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, визначає розмір застави, передбачений за тяжкий злочин, який суд вважає буде достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрювану обов`язків, враховуючи майновий стан підозрюваної, данні про її особу, обставини справи та встановлені судом ризики, передбачені статтею 177 КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та який дорівнюватиме сумі в розмірі 214 720 гривень.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , в разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, які покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_4 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили, і прямо передбачає тримання ОСОБА_4 під вартою.

Керуючись ст.ст. 177-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001034 від 29.03.2023, - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, тобто до 26 травня 2023 року включно.

Ухвала діє до 26 травня 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214 720 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача , МФО: 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Перелічені обов`язки покласти на ОСОБА_4 на строк не більше двох місяців.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1