Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1171/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання начальника відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Харкова, громадянку України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму, підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2021 року за №0000011, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Подільського районного суду міста Києва звернувся начальник відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 із клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваної ОСОБА_4 ..

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 перебуває на посаді генерального директора ТОВ «АТ Біофарм» та відповідно до статуту ТОВ «АТ Біофарм» генеральний директор Товариства уповноважений:

- без довіреності виконувати дії від імені Товариства, представляти його в державних та інших органах, підприємствах, організаціях, установах;

- розпоряджатися майном і коштами Товариства, укладати контракти і договори, видавати довіреності, відкривати розрахункові (поточні), валютні та інші банківські рахунки Товариства;

- укладати договори (угоди);?приймає на роботу та звільнює з роботи працівників Товариства згідно з чинним законодавством, визначати функціональні обов`язки працівників, у межах своїх повноважень видає накази і розпорядження, обов`язкові для виконання всіма робітниками Товариства;

11.10. Голова загальних зборів Товариства обирається загальними зборами учасників Товариства. Генеральний директор Товариства не може бути одночасно головою загальних зборів учасників Товариства.

Голова загальних зборів Товариства:

- скликає загальні збори учасників Товариства;

- скликає позачергові загальні збори учасників Товариства;

- надає можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного загальних зборів учасників Товариства;

- надсилає учасникам проект рішення або питання для голосування методом опитування;

- приймає рішення методом опитування;

- інформує учасників про прийняте рішення методом опитування;

- вирішує інші питання за рішенням загальних зборів учасників Товариства.

У подальшому, відповідно до Наказу № 54 від 25.04.2016 «Про утворення тендерного комітету Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» та керуючись вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» та з метою забезпечення ефективного використання державних коштів при здійсненні закупівель створено тендерний комітет Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.

Встановлено, що у зв`язку зі спалахами хвороби «ящуру» у сусідніх з Україною країнах (зокрема в Російській Федерації) та у Західній Європі (у Великобританії та ін.), з урахуванням наявності в України статусу «держави вільної від захворювання на ящур без застосування вакцинації», відповідно до п. 9 протоколу № 10 засідання Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при Кабінеті Міністрів України від 08.08.2007, Мінагрополітики доручено забезпечити підтримання резерву протиящурних вакцин.

На виконання п. 10 протоколу № 2 засідання Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при Кабінеті Міністрів України від 14.03.2017, Мінагрополітики затвердило «Інструкцію щодо профілактики та ліквідації захворювання тварин на ящур» (наказ від 07.08.2017 № 431, зареєстровано в Міністерстві юстиції), якою передбачено створення при Держпродспоживслужбі (компетентний орган) постійно діючого резерву вакцини проти ящуру (п. 3 Розділ 8 Інструкції).

На виконання вимог даної Інструкції, у 16.08.2017 науково-методичною радою Держпродспоживслужби рекомендовано Держпродспоживслужбі здійснити закупівлю вакцини проти ящуру для формування відповідного резерву та ввезення її за «разовим дозволом» (п. 1 протоколу № 3 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 16.08.2017), а також підготовити пропозиції (вимоги) щодо якісного складу зазначеної вакцини та необхідної кількості у 5 % (п. 2.1.1 протоколу № 4 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 14.12.2017).

Відповідно до «Плану протиепізоотичних заходів з профілактики основних інфекційних і паразитних хвороб тварин в Україні у 2018 році», затвердженого Головою Держпродспоживслужби ОСОБА_8 та погодженого ДНПК при КМУ (п. 2 протоколу № 1 від 19.01.2018), було визначено потребу у формуванні постійно діючого резерву вакцини проти ящуру у кількості 500 тис. одиниць та виділено 30 млн грн для її закупівлі. Однак, протягом 2018 року дана вакцина не була закуплена.

Тому, відповідно до «Плану протиепізоотичних заходів з профілактики основних інфекційних і паразитних хвороб тварин в Україні у 2019 році», затвердженого Головою Держпродспоживслужби ОСОБА_8 та погодженого ДНПК при КМУ (п. 6 протоколу № 3 від 28.12.2018),було визначено потребу у формуванні постійно діючого резерву вакцини проти ящуру у кількості 500 тис. одиниць, з виділенням 30 млн. грн. для її закупівлі.

У 2019 році на підставі рекомендацій Міжнародного епізоотичного бюро, вимоги до якісних характеристик вакцини проти ящуру були змінені

(п. 2 протоколу № 1 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 07.02.2019).

Таким чином, з метою закупівлі вказаної вакцини, 05.08.2019 Держпродспоживслужбою оголошено про проведення публічної закупівлі з очікуваною вартістю 30 млн грн.

Поряд з цим, відповідно до абз. 4 Методики створення та використання резерву ветеринарних препаратів, що затверджена наказом Державного комітету ветеринарної медицини України від 08.04.2009 № 76, розмір бюджетних асигнувань на створення, утримання та поповнення резерву ветеринарних препаратів встановлюється щорічно відповідно до заявки Головних управлінь ветеринарної медицини в областях, складеної на підставі пропозицій управлінь ветеринарної медицини в районах.

Встановлено, що вказані заявки до Держпродспоживслужби не надходили. Крім того, відповідно до тендерної документації та технічного завдання, яке регламентує вимоги до вакцини зазначено, що вимогою щодо реєстрації ветеринарного препарату є наявність реєстрації препарату в країні-виробнику та наявність висновків референс-лабораторії по ящуру МЕБ щодо безпечності та ефективності даної вакцини, проте в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм», відсутні вказані відомості, а саме:

- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» надано копію контракту від 07.03.2019 № 1-0519-BF-VE на підставі якого планувалося здійснити закупівлю вакцини проти ящура у виробника, поряд з цим, під час здійснення імпорту вказаного ветеринарного препарату до митних органів надано контракт від 15.05.2019 № 2019/07;

- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» надано гарантійний лист від 02.09.2019 № 1206 в якому ТОВ «АТ Біофарм» зобов`язується на момент поставки товару Вакцина проти ящуру «Aftovac-Oil» будуть надані сертифікати якості (експертні висновки) ДНКІБШМ на кожну серію товару з обов`язковим дослідженням на якісні показники, які зазначені в технічній документації препарату, в тому числі за показником «імуногенна активність», поряд з цим, згідно з листом ДНКІБШМ від 14.06.2021 № 425, звернень від ТОВ «АТ Біофарм» або інших юридичних та фізичних осіб з метою проведення відповідних досліджень та отримання сертифікатів якості (експертних висновків) на ветеринарний препарат «Aftovac-Oil» виробництва «Vetal Animal Health Products S.A.», не надходило та зазначені дослідження не проводились;

- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» містяться копії документів щодо реєстрації в Туреччині, результатів лабораторних досліджень та дозволів на реалізацію вакцини «Aftovac», поряд з цим ТОВ «АТ Біофарм» поставило вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil» з штамами вірусу ящуру відмінними від тих, що зазначені в лабораторних дослідженнях.

Крім того, відповідно до тендерної пропозиції ТОВ «Юнівет Груп»

(), встановлено, що вказане підприємство також пропонувало поставити вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil» виробництва «Vetal Animal Health Products S.A.». Також, в тендерній пропозиції ТОВ «Юнівет Груп» надано документи від компанії «Vetal Animal Health Products S.A.», які ідентичні документам наданим ТОВ «АТ Біофарм» та містять аналогічні порушення. Також на офіційному сайті ТОВ «Юнівет Груп» зазначено, що ТОВ «АТ Біофарм» є їх партнером.

Таким чином, не зважаючи на невідповідність тендерних пропозицій вимогам технічного завдання, протоколами № 238 від 01.10.2019 та № 239 від 03.10.2019, які підписані членами тендерного комітету ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 визнано такими, що відповідають технічному завданню та допущено до аукціону пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» та ТОВ «Юнівет Груп», а протоколом № 242 від 10.10.2019 пропозицію ТОВ «АТ Біофарм» визнано найбільш економічно вигідною та укладено договір № 3010 від 30.10.2019 на поставку вакцини проти ящуру «Aftovac-Oil».

Однак, згідно листа Державного науково-контрольного інституту біотехнології і штампів мікроорганізмів ДНКІБШМ встановлено, що вакцини «Aftovac» та «Aftovac-Oil» виробництва компанії «Vetal Animal Health Products S.A.»не є аналогом і відрізняється як використаними у виробництві ад`ювантами, так і за виробничими штамами вірусу ящуру, тому не можна порівнювати та ототожнювати результати випробувань різних препаратів.

В подальшому, з метою імпорту на митну територію України незареєстрованих ветеринарних препаратів, на лист ТОВ «АТ Біофарм» від 02.12.2019 № 1693, Держпродспоживслужбою, за підписом директора департаменту безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_16 надано відповідь № 11.41-5/2/19925 від 11.12.2019 в якій зазначено, що враховуючи результати дослідження зразків вакцини проведених в Інституті Пірбрайта (Великобританія) та з метою забезпечення виконання протоколу № 2 засідання ДНПК при КМУ від 06.12.2016 року, Держпродспоживслужба вважає за можливе її вивезення в Україну виключно з метою створення державного резерву вакцини проти ящуру тварин.

Поряд з цим, згідно з ч. 3 ст. 72 Закону України «Про ветеринарну медицину» у разі катастрофи, стихійного лиха або спалаху хвороби тварин, які можуть призвести до зараження великої кількості тварин, Департамент може відповідно до встановленого порядку видати разовий дозвіл на імпорт конкретного ветеринарного препарату, не зареєстрованого для обігу та використання в Україні, за умови наявності документів, які підтверджують обіг і застосування цього препарату в країні, з якої він імпортується.

Так, згідно з наявними даними в Держпродспоживслужбі відсутній встановлений порядок видачі разового дозволу на імпорт конкретного ветеринарного препарату, фактично такий дозвіл не міг бути виданий.

Згідно з висновком спеціаліста від 31.05.2021 №31/05-1 встановлено, що сума матеріальної шкоди (матеріальних збитків), яка завдана державному бюджету України, внаслідок укладення договору № 3010 від 30.10.2019 між ТОВ «АТ Біофарм» та Держпродспоживслужбою щодо закупівлі вакцини проти ящуру тварин, з урахуванням того, що вакцина проти ящуру не зареєстрована в Україні та не може бути використана за призначенням становить 29, 8 млн грн.

Крім того, відповідно до висновку судового експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України № 120/7 від 07.10.2021 зазначено, що встановлений у висновку спеціаліста від 31.05.2021 №31/05-1 розмір матеріальної шкоди (збитків), завданої Державному бюджету України внаслідок перерахування грошових коштів на користь ТОВ «АТ БІОФАРМ» відповідно до договору від 30.10.2019 № 3010, документально підтверджується у сумі 29 800 000,00 грн.

Таким чином, директор ТОВ «АТ БІОФАРМ» (код. ) ОСОБА_4 , являючись службовою особою, зловживаючи своїм службовим становищем, маючи прямий умисел на заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах, використовуючи надані повноваження, достовірно знаючи, що вакцина проти ящуру не зареєстрована в Україні та не може бути використана за призначенням, усвідомлюючи та передбачаючи суспільно-небезпечний характер своїх дій заволоділа коштами, виділеними з місцевого бюджету на придбання з метою створення державного резерву вакцини проти ящуру тварин, шляхом укладання договору закупівлі вакцини проти ящуру тварин на загальну суму 29 800 000,00 грн., у зв`язку з чим у грудні 2019, Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів перераховано на р/р ТОВ «АТ Біофарм» 29 800 000,00 грн., за вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil», що в 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний податком мінімум доходів громадян, станом на дату вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у особливо великих розмірах, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з викладених у ньому підстав, просив його задовольнити.

Захисник та підозрювана проти задоволення клопотання слідчого заперечували, просили відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши подані клопотання та докази, якими вони обґрунтовуються, матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, пояснення захисника, підозрюваної, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000011 від 26.03.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження, 01.02.2023 повідомлено: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Харкова, громадянці України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій, який перебуває на посаді генерального директора ТОВ «АТ Біофарм», про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у особливо великих розмірах.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими як: тендерною документацією на закупівлю вакцини проти ящуру, висновком спеціаліста від 31.05.2021 №31/05-1, висновком експерта №120/7 від 07.10.2021, листами ДНКІБШМ, зібраними на виконання доручення оперативним підрозділом матеріалами та іншими матеріалами кримінального провадження.

При цьому, суд враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

01.02.2023 року начальник відділення СВ Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваної ОСОБА_4 ..

З урахуванням вище наведених підстав в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді застави, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Згідно з ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З клопотання та доданих до клопотання матеріалів суд приходить до висновку, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Відповідні припущення ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, згідно з приміткою до ст. 45 КК України, відноситься до корупційних, що виключає можливість застосування до підозрюваного статтю 75 КК України.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

Крім цього, протиправними діями за участі ОСОБА_4 завдано матеріальної шкоди (збитків) місцевому бюджету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на суму 29 800 000,00 грн.

Усвідомлюючи, що у разі визнання її вини у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень суд, серед іншого може стягнути з неї матеріальну шкоду, ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення цивільної відповідальності.

Вказані обставини свідчать про те, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної та цивільної відповідальності.

Також, з клопотання та доданих до клопотання матеріалів суд приходить до висновку, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Оцінюючи можливість впливу на свідків орган досудового розслідування виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваної на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

При цьому, суд враховує, що, ні слідчим в клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні, не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати більш м`який запобіжний захід до підозрюваної, а саме: особисте зобов`язання, а також покласти на підозрювану, обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України, які зазначені у резолютивній частині ухвали.

Керуючись статтями 36, 40, 84, 92, 131, 132, 176-179, 182, 184, 193, 194, 196 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання начальника відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Харкова, громадянку України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму, підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2021 року за №0000011 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, в межах строку досудового розслідування - 60 діб, поклавши на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утриматися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали визначити до 01.04.2023 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 13.02.2023 року о 12.30 год..

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1