Справа № 404/2388/22
Номер провадження 1-кс/404/3097/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу ОСОБА_3 про скасування постанови дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області на закриття кримінального провадження № 0000230 за ч. 1 ст. 188-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 подала до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу про скасування постанови дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області на закриття кримінального провадження 0000230 за ч. 1 ст. 188-1 КК України, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення.

У судовому засіданні скаржниця вимоги підтримала. В обґрунтування вказала, що у належному їй житлі продовжуються шуми з перевищенням граничного рівня, наявні шкідливі запахи та виромінювання. Зазначила, що дізнавачем не допитані як свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Крім того, зауважила, що її не допустили в квартиру ОСОБА_6 при проведенні огляду.

Прокурор і дізнавач не з`явились. Подали для огляду матеріали кримінального провадження.

01.02.2022 до Кіровоградської обласної прокуратури було подано заяву ОСОБА_3 про те, що власники та фактичні володільці квартири АДРЕСА_1 у нічний час можливо перевищують гранично допустимий рівень шуму. Згодом заяву направлено за підслідністю до Кропивницької окружної прокуратури для розгляду заяви та внесення відомостей в ЄРДР щодо можливого вчинення кримінального правопорушення.

СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області провів досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000230 за ч. 1 ст. 188-1 КК України, за результатами проведеного досудового розслідування дізнавач виніс постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із відсутністю події кримінального правопорушення.

Згідно ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, серед яких, пунктом 3 ч.1 вказаної статті КПК України передбачено право заявника, потерпілого, його представника чи законного представника оскаржити рішення слідчого про закриття кримінального провадження.

Оскарження процесуального рішення слідчого та прокурора, в порядку п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку закриття кримінального провадження посадовими особами органів досудового розслідування, а й підстав його закриття.

Відповідно до положень Глави 24 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке здійснюється в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, або при наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності. Для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, прийняттю слідчим рішення про закриття кримінального провадження має передувати вжиття ним всіх можливих заходів в порядку, передбаченому КПК України, для з`ясування обставин, які мають значення для кримінального провадження.

Метою досудового розслідування є діяльність слідчого, спрямована на збирання, дослідження, оцінку, перевірку і використання доказів, попередження, запобігання та розкриття злочинів, встановлення об`єктивної істини, забезпечення правильного застосування закону, охорону прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб.

Основним засобом збирання доказів, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, досягнення його завдань є проведення слідчих дій.

Відповідно до ч. 1-2 та 6 ст. 223 КПК України слідчими (розшуковими) є дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для їх проведення є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Під час проведення досудового розслідування дізнавач допитав ОСОБА_3 яка показала, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , в якій рівень шуму перевищує встановлені норми. Вказану обставину потерпіла пов`язує із незаконними, як на її думку, діями сусіда ОСОБА_6 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 . Згідно показань ОСОБА_3 , сусід ОСОБА_6 змонтував майнінг ферму, пристрої якої здійснюють великий шумовий гул, виділяють шкідливі запахи, які вона відчуває в своїй квартирі та які унеможливолюють її нормальне проживання.

06.10.2022 року, на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29.09.2022, із залученням як спеціалістів фельдшера-лаборанта Санітарно-гігієнічної лабораторії Державної установи «Кіровоградський обласний центр» контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України» ОСОБА_7 , завідувача Радіологічної лабораторії ВДФК ОСОБА_8 та контролера ПАТ «Кіровоградобленерго» ОСОБА_9 , дізнавачем у кримінальному провадженні проведено огляд місця події в квартирі АДРЕСА_4 , власником та фактичним володільцем якої є ОСОБА_3 . Також проведено огляд місця події в квартирі АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_6 .

В ході вказаного огляду спеціалістами Санітарно-гігієнічної лабораторії Державної установи «Кіровоградський обласний центр» контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України» здійснено заміри рівня шуму у квартирі ОСОБА_3 , а спеціалістом ПАТ «Кіровоградобленерго» оглянуто стан електромережі на предмет незаконної врізки та позаоблікових підключень, інших порушень.

Відповідно до протоколу випробувань повітря житлових і громадських приміщень від 07.10.2022 року, проведених співробітниками Випробувальної лабораторії Державної установи «Кіровоградський обласний центр контролю та профілактики хвороб МОЗ України» № 2743-2746/55-58, фактичний вміст фенолу, азоту діоксиду, вуглецю оксиду та метану в досліджених зразках повітря в квартирі АДРЕСА_5 , належній ОСОБА_3 , що в будинку АДРЕСА_6 відповідає вимогам «Гігієнічні регламенти гранично допустимі концентрації хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць», затверджених наказом МОЗ України № 52 від 14.01.2020 року.

Аналогічний висновок про допустимий вміст фенолу, азоту діоксиду, вуглецю оксиду та метану в досліджених зразках повітря в квартирі АДРЕСА_7 , в якій проживає ОСОБА_6 , що в будинку АДРЕСА_6 вказано у протоколі випробувань повітря житлових і громадських приміщень від 07.10.2022 року, проведених співробітниками Випробувальної лабораторії Державної установи «Кіровоградський обласний центр контролю та профілактики хвороб МОЗ України» № 2739-2742/51-54.

Разом з цим, співробітниками вищевказаної установи встановлено допустимість рівнів шуму згідно Державних санітарних норм допустимих рівнів шуму в приміщеннях житлових та громадських будинків і на території житлової забудови, затверджених наказом МОЗ України від 22.02.2019 № 463 у квартирі АДРЕСА_5 та квартирі АДРЕСА_1 , що підтверджується протоколом проведення вимірювань шуму № 7 б від 07.10.2022 та протоколом проведення вимірювань шуму № 8 б від 07.10.2022.

Також, протоколами № 1, № 2 проведення вимірювань потужності поглиненої дози гамма-випромінювання від 07.10.2022, складеними співробітниками Державної установи «Кіровоградський обласний центр контролю та профілактики хвороб МОЗ України», в квартирах АДРЕСА_7 , АДРЕСА_4 , встановлено, що потужність поглиненої дози гамма випромінювання не перевищує допустимі рівні регламентовані «Нормами радіаційної безпеки України».

Водночас, Приватним акціонерним товариством «Кіровоградобленерго» надано інформацію про відсутність виявлених позаоблікових підключень або інших порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії та Кодексу комерційного обліку під час обстеження стану мереж електроживалення та засобів комерційного обліку електричної енергії квартири АДРЕСА_7 та квартири АДРЕСА_4 .

Допитаний як свідок ОСОБА_6 показав, що являється сусідом ОСОБА_3 , яка роками не дає спокійно проживати в належній йому квартирі, оскільки періодично викликає працівників поліції через уявний шум, пише погрозливі записки.

Крім того, в ході досудового розслідування допитані як свідки ОСОБА_10 (проживає в квартирі АДРЕСА_8 ) та ОСОБА_11 (проживає в квартирі АДРЕСА_9 ), які заперечили наявність шуму та шкідливих запахів в їх квартирах та в під`їзді. Згідно показань свідка ОСОБА_11 вбачається, що ОСОБА_6 знає давно, характеризує його позитивно, крім того, вказує, що перебувала в його квартирі та не бачила об`ємної техніки, окрім, телевізора та старого комп`ютера.

Доказуванню у кримінальному провадженні згідно із ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають, зокрема, подія кримінального правопорушення, винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

Процесуальними джерелами доказів відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України є показання, речові докази, документи та висновки експертів.

На виконання вимог частини 1 статті 92 КПК України, дізнавач зібрав усі можливі, процесуально зафіксовані, перевірені та оцінені докази, перерахованих у статті 91 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, дізнавач зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Таким чином дізнавач прийняв рішення про закриття кримінального провадження лише після проведення всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки показань, дослідження речей і документів, які стосуються цього провадження у їх сукупності.

Дійсно, за результатами проведеного досудового слідства у кримінальному провадженні не встановлено будь-яких об`єктивних даних, які б свідчили про наявність події злочину передбаченого ознаками ч. 1 ст. 188-1 КК України.

Обставини викладені у заяві ОСОБА_3 не знайшли свого об`єктивного підтвердження у ході проведення досудового розслідування за матеріалами кримінального провадження та спростовуються належно зібраними, допустимими і достовірними доказами, які у сукупності не суперечать один одному.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Частиною 1 статті 188-1 КК України встановлено кримінальну відповідальність за викрадення гарячої або питної води, електричної або теплової енергії шляхом її самовільного використання без приладів обліку, результати вимірювання яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків (якщо використання приладів обліку обов`язкове), або внаслідок умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, якщо такими діями завдано значної шкоди.

Систематично перевірялись, проте не були встановлені будь-які факти позаоблікового споживання електричної енергії в квартирі АДРЕСА_7 та квартири АДРЕСА_4 .

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається у разі, якщо встановлена відсутність події кримінального правопорушення. На підставі ч. 3 названої статті, постанова приймається слідчим, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру. Закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення здійснюється, коли встановлено, що подія, з приводу якої внесен івідомості до ЄРДР відбулася, була результатом вчиненого особою діяння, яка сама по собі не є кримінальним правопорушенням, оскільки відсутній хоча б один із елементів складу злочину, або наявні обставини, які виключають злочинність діяння.

Підсумовуючи викладене констатую, наступне :

- викрадення електричної енергії не було, тому відсутня подія злочину передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України.

- перевищення рівня шуму, зміна вмісту повітря, коливання гамма-випромінювання не є кримінально карними діяннями, за які Кримінальний Закон передбачає настання кримінальної відповідальності, отже жилові вимоги ОСОБА_3 належить вирішувати за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КПК України, яка кореспондується з ч. 5 ст. 40 КПК України, прокурор, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора, слідчого. Таким чином, слідчий правомірно визначив перелік слідчихдій, проведення яких забезпечило з`ясування відсутності складу злочину.

Дізнавач зібрав достатні об`єктивні данні та виніс остаточну законну і обґрунтовану постанову відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

На виконання вимог ст. 110 КПК України,постанова слідчого про закриття кримінального провадження є вмотивованою, її зміст відповідає фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Згідно ст. 215 КПК України, досудове розслідування здійснюється у формі досудового слідства. Глава 19 КПК України визначають форму та регламентує порядок проведення досудового слідства. Разом з цим необхідно зауважити, що не встановлюється переліку процесуальних та слідчих дій, які обов`язково належить здійснити під час досудового розслідування для його закінчення. Орган досудового розслідування в залежності від описаних заявником обставин, самостійно визначає обсяг перевірочних дій, достатніх за переконанням слідчого чи прокурора, для прийняття мотивованого рішення у відповідності до положень ч. 2 ст. 283 КПК України.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Таким чином слідчий судя зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови.

Хибні доводи ОСОБА_3 про необхідність допиту в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , оскільки вказані особи не володіють спеціальними знаннями, не пройшли державну сертифікацію та не внесені до Реєстру експертів у галузі : електротехніки; випромінювання спектру дії лучів; складовим показникам повітря.

Усні сумніви скаржника про поверховість та неповноту проведенного розслідування є непідтвердженим суб`єктивним припущенням, тому до уваги не приймаються. Висловленіним судженням притамання узагальнена характеристика, що суперечить ст. 6 Конвенції, зокрема принципу юридичноївизначеності, оскільки клопотання та зауваження не будуть мати конструктивного результату,- не буде здобуто нових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 КК України, прямим є умисел, якщо особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння (дії або бездіяльності), передбачала його суспільно небезпечні наслідки і бажала їх настання.

Через відсутність об`єктивної сторони, не існує жодного елементу складу кримінального правопорушення передбаченого чинним КК України.

Дослідивши надані сторонами матеріали обґрунтовано вважаю, що дізнавач під час проведення досудового розслідування у відповідності до вимог ст. 223 КПК України вжив необхідні дії спрямовані на отримання (збирання) доказів та їх перевірку, дослідив та перевірив обставини, зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення, їм надано належну оцінку, досудове розслідування проведено із застосуванням всіх можливих засобів для всебічного, неупередженого та об`єктивного розслідування, з перевіркою всіх фактичних обставин справи, що може мати суттєве значення для розслідування кримінального провадження.

Доцільності проведення будь-яких слідчих (розшукових) дій не вбачається, оскількивони не здатні вплинути на наявні результати провадження. Не існує правової необхідності проводити інші процесуальні дії чи приймати процесуальні рішення у цьому кримінальному провадженні.

Відсутність ознак винної поведінки виключає у майбутньому пред`явлення підозри чи направлення обвинувального акту до суду, тому дізнавач прийняв правильне процесуальне рішення у формі постанови про закриття кримінального провадження, як єдиний законний спосіб завершення цього досудового розслідування.

Схожий висновок містить постанова колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18).

Наведене дає підстави обґрунтовано стверджувати, що дізнавач при розслідуванні обставин цього кримінального провадження у цілому виконав вимоги щодо забезпечення всебічності та повноти дослідження. Оскаржувана постанова слідчоговідповідаєвимогам чинного кримінального процесуальногозаконодавства, а висновок про закриття кримінального провадження є обґрунтованим.

Істотних порушень вимог КПК України, які б могли вплинути на правильність прийнятого рішення, слідчим суддею не встановлено, а у скарзі не наведено достатніх даних, які безумовно свідчать про неповноту проведеної перевірки та могли бути підставами для скасування прийнятого остаточного процессуального рішення.

За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути постановлена ухвала про відмову у задоволенні скарги (п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України).

Керуючись ст.ст. 7,9,303-307, 309,372,376КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні вимог ОСОБА_3 про скасування постанови дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області на закриття кримінального провадження 0000230 за ч. 1 ст. 188-1 КК України, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка їїоскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1