Справа № 308/419/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000169, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2022, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Тернопіль, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000169, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2022, , відносно ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано наступним.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи достеменно обізнаним щодо порядку переміщення через митний кордон України культурних цінностей та усвідомлюючи, що їх переміщення через митний кордон України без передбаченого законом дозволу є незаконним протиправним діянням, використовуючи у зв`язку з цим засоби та методи конспірації, а саме, мережу «Інтернет» та послуги міжнародних поштових відправлень, вирішив організувати контрабандним шляхом незаконне переміщення через митний кордон України культурних цінностей, з приховуванням від митного контролю, шляхом надання одним предметам вигляду інших.

Так, діючи на виконання свого злочинного задуму ОСОБА_5 , будучи обізнаним щодо історичних подій розвитку українських грошових одиниць, приймаючи участь у аукціонах з покупки предметів старовини, у тому числі листівок та грошових знаків, у невстановлений час, але не пізніше 30.11.2022, підшукав на одному із Інтернет-ресурсів у сфері продажу товарів історично-культурного характеру в місті Прага Чеської Республіки, паперові грошові знаки, а саме державний кредитовий білет 100 карбованців (1917 року), розмінний білет 10 карбованців (1919 року) та розмінний білет 3 карбованці (1919 року), після чого, здійснив їх замовлення та придбання і, з метою не бути викритим під час переміщення через митний кордон України, вирішив організувати їх доставку в Україну з використанням послуг міжнародних поштових відправлень.

Надалі ОСОБА_5 , з метою незаконного переміщення придбаних паперових грошових знаків, а саме державного кредитового білета 100 карбованців (1917 року), розмінного білета 10 карбованців (1919 року) та розмінного білета 3 карбованці (1919 року), організував їх приховування та відправлення з міста Прага Чеської Республіки в Україну міжнародною поштою, при цьому, розмістивши вказані паперові грошові знаки в конверті міжнародної відправки цінний лист за №VL800545336CZ, де відправником значиться: KCNS GROUP LTD. organizacni slozka, Italska 834/34, Praha/Vinohrady, 12000, Czech Republic, а одержувачем: Viktor Chernov, st. Zelena 2, Bogorodchany, 77701, Ukraine (UA), Tel. No +66.

Після цього ОСОБА_5 відслідковуючи слідування замовлених ним історичних та культурних цінностей із Чеської Республіки в України дочекався прибуття вказаного поштового відправлення в Україну, а саме до поштового відділення поштового зв`язку №1 смт. Богородчани Івано-Франківської дирекції АТ «Укрпошта», що за адресою: вул. Шевченка, 57 смт. Богородчани Івано-Франківського р-у Івано-Франківської обл., 77701, за результатами чого, попросив свою дружину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прибути до вказаного відділення поштового зв`язку № 1 «Укрпошта» та отримати міжнародне поштове відправлення цінний лист №VL800545336CZ, при цьому не ставлячи її до відома, що саме міститься у вказаному міжнародному поштовому відправленні.

Так, 28.01.2023, у ході огляду місця події, що проводився в приміщенні поштового відділення поштового зв`язку № 1 смт. Богородчани Івано-Франківської дирекції АТ «Укрпошта», за адресою: Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н, смт. Богородчани, вул. Шевченка, 57, у ОСОБА_7 вилучено міжнародне поштове відправлення №VL800545336CZ поліетиленовий сейф-пакет з приклеєного до нього аркушу паперу декларацією форми CN 23 та реквізитами відправника «Street Italska 834/34, PSC 12000 city Praha/Vinohrady country Czech Republic», отримувача «Viktor Chernov, st. Zelena 2 tel +66, 77701 city Bogorodchany Ukraine».

У відповідності до висновку мистецтвознавчої експертизи №6 від 18.01.2023 експерта Національного музею історії України Міністерства культури та інформаційної політики України, паперові грошові знаки, а саме Державний кредитовий білет 100 карбованців, 1917 р., УНР, серія АД 185 має культурну та історичну цінність. Розмінний білет 10 карбованців, 1919 р., Кремінська Міська Управа, № 02070 та Розмінний білет 3 карбованці, 1919 р., Кремінська Міська Управа, № 08912 мають історичну цінність.

Таким чином, ОСОБА_5 вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме, незаконного переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

09.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, тобто контрабанді, а саме переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

Ризики настання обставин, з метою недопущення яких необхідно застосувати запобіжний захід у виді взяття під варту:

-підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та, або суду;

-знищити, сховати або спотворити будь-які із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також на інших осіб з числа співучасників злочину, які на даний час невстановлені;

-підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, знищити речі, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, зокрема речові докази, в тому числі предмети контрабанди, які на даний час можуть зберігатися в інших співучасників злочину;

-підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Виклад обставин, що дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків:

Кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 є тяжким злочином і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а в разі доведення факту вчинення ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб то дане кримінальне правопорушення буде особливо тяжким злочином, за яке передбачається покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду.

Так, ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого злочину, а у разі доведення факту вчинення даного кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб особливо тяжкого злочину та ще й в умовах воєнного стану, може переховуватись від органів досудового розслідування та, або суду, у тому числі має реальні можливості покинути територію України з цією метою, як і в межах пункту пропуску через державний кордон України так і поза межами таких, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У ОСОБА_5 під час обшуку виявлені аналогічні предмети грошові знаки, які можуть бути предметами культурної цінності та які останній міг перемістити через митний кордон України, а також у останнього можуть зберігатися й такі предмети культурної цінності, які на даний час ним приховуються, а тому є підстави вважати, що останній може вжити заходи щодо їх знищення або приховання та/або знищення документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та можуть зберігатися у інших співучасників злочину, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 та п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також наявний ризик незаконного впливу на свідків та можливо інших на даний час невстановлених співучасників, причетних до вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 може бути знайомий зі свідками та іншими співучасниками, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 може наважитись та вдатись до протиправних дій щодо останніх, в тому числі з метою зміни їх показів на свою користь, тобто ризик, передбачений п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім цього, на даний час ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину у сфері господарської діяльності та аналізуючи його активну діяльність з приводу придбання та колекціонування грошових знаків, які можуть мати культурну та історичну цінність є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення щодо контрабандного переміщення їх через митний кордон України, тобто наявний ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів:

- реальна загроза одержання покарання у вигляді позбавлення волі спонукає людину, вживати всі можливі заходи спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності, зокрема впливати на свідків та інших підозрюваних, а також виїзд за межі території України, що значною мірою може ускладнити об`єктивне проведення досудового розслідування та судового розгляду у даному кримінальному провадженні та, як наслідок, уникнення відповідальності.

- тримання під вартою є єдиним запобіжним заходом, який унеможливлює вчинення тиску на інших учасників кримінального провадження, а також унеможливить виїзд підозрюваного за межі території України.

- застосування до підозрюваного більш м`яких видів запобіжних заходів не усуне існування ризиків зазначених в клопотанні, оскільки в такому випадку підозрюваний матиме можливість впливати на свідків, покинути територію України та в такий спосіб перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

Зазначені вище обставини в своїй сукупності, а також те, що ОСОБА_5 усвідомлює можливість призначення судом реальної міри покарання, пов`язаної із позбавленням волі, свідчать про те, що останній, може вчинити вичерпні дії спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності, в тому числі,на виїзд за межі території України, що також обґрунтовує ризик, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та, або суду.

На даний час слідством не встановлено інших учасників вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки, як вбачається з матеріалів провадження ОСОБА_5 , придбав вищезазначені предмети культурної та історичної цінності за межами України та може здійснювати їх збут на території України. На даний час, у кримінальному провадженні не допитано всіх свідків та вживаються відповідні оперативно-розшукові заходи на встановлення всіх осіб можливо причетних до вчинення даного кримінального правопорушення.

Отже,

- у кримінальному провадженні № 0000169 від 08.12.2022 зібрано докази, які дають достатні та обґрунтовані підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі;

- потреби досудового розслідування, а саме: недопущення вчинення підозрюваним дій, спрямованих на переховування, у подальшому, від органів досудового розслідування та суду; недопущення знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; недопущення незаконного впливу на свідків; недопущення перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, недопущення вчинення інших кримінальних правопорушень, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи як обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;

- у результаті обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою органом досудового розслідування будуть проведені всі необхідні слідчі та процесуальні дії (обшуки, допити підозрюваного та свідків, тощо), а кримінальне провадження спрямоване до суду в максимально короткі строки.

З урахуванням викладеного, з метою запобігти спробам підозрюваного ухилитися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та можливо інших співучасників злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, або продовжити свою злочинну діяльність, орган досудового розслідування вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала з наведених у ньому підстав, просила таке задовольнити.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на загальні засади застосування запобіжних заходів, мету з якою вони застосовуються. Окрім того захисник зазначила про необґрунтованість підозри, оскільки органом досудового розслідування не вказано, який саме порядок переміщення культурних цінностей порушено підозрюваним. У той же час відсутня така ознака об`єктивної сторони кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.201 КК України як приховування від митного контролю.

Окрім того захисник просила суд звернути увагу на те, що підзахисний є єдиним годувальником у сім`ї, та на його утриманні перебуває дитина інвалід, а також його позитивну характеристику, стан здоров`я.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав висловлені позиції свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Як установлено з матеріалів клопотання слідчим відділом Управління Служби Безпеки України в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000169 від 08.12.2022 за ч. 1 ст. 201 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні здійснюється розслідування подій, за яких ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи достеменно обізнаним щодо порядку переміщення через митний кордон України культурних цінностей та усвідомлюючи, що їх переміщення через митний кордон України без передбаченого законом дозволу є незаконним протиправним діянням, використовуючи у зв`язку з цим засоби та методи конспірації, а саме, мережу «Інтернет» та послуги міжнародних поштових відправлень, вирішив організувати контрабандним шляхом незаконне переміщення через митний кордон України культурних цінностей, з приховуванням від митного контролю, шляхом надання одним предметам вигляду інших.

Так, діючи на виконання свого злочинного задуму, ОСОБА_5 , будучи обізнаним щодо історичних подій розвитку українських грошових одиниць, приймаючи участь в аукціонах з покупки предметів старовини, у тому числі листівок та грошових знаків, у невстановлений час, але не пізніше 30.11.2022, підшукав на одному із Інтернет-ресурсів у сфері продажу товарів історично-культурного характеру в місті Прага Чеської Республіки, паперові грошові знаки, а саме державний кредитовий білет 100 карбованців (1917 року), розмінний білет 10 карбованців (1919 року) та розмінний білет 3 карбованці (1919 року), після чого, здійснив їх замовлення та придбання і, з метою не бути викритим під час переміщення через митний кордон України, вирішив організувати їх доставку в Україну з використанням послуг міжнародних поштових відправлень.

Надалі ОСОБА_5 , з метою незаконного переміщення придбаних паперових грошових знаків, а саме державного кредитового білета 100 карбованців (1917 року), розмінного білета 10 карбованців (1919 року) та розмінного білета 3 карбованці (1919 року), організував їх приховування та відправлення з міста Прага Чеської Республіки в Україну міжнародною поштою, при цьому, розмістивши вказані паперові грошові знаки в конверті міжнародної відправки цінний лист за №VL800545336CZ, де відправником значиться: KCNS GROUP LTD. organizacni slozka, Italska 834/34, Praha/Vinohrady, 12000, Czech Republic, а одержувачем: Viktor Chernov, st. Zelena 2, Bogorodchany, 77701, Ukraine (UA), Tel. No +66.

Після цього ОСОБА_5 відслідковуючи слідування замовлених ним історичних та культурних цінностей із Чеської Республіки в України, дочекався прибуття вказаного поштового відправлення в Україну, а саме до поштового відділення поштового зв`язку № 1 смт Богородчани Івано-Франківської дирекції АТ «Укрпошта», що за адресою: вул. Шевченка, 57 смт. Богородчани Івано-Франківського р-у Івано-Франківської обл., 77701, за результатами чого, попросив свою дружину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прибути до вказаного відділення поштового зв`язку № 1 «Укрпошта» та отримати міжнародне поштове відправлення цінний лист №VL800545336CZ, при цьому не ставлячи її до відома, що саме міститься у вказаному міжнародному поштовому відправленні.

Так, 28.01.2023, у ході огляду місця події, що проводився в приміщенні поштового відділення поштового зв`язку № 1 смт. Богородчани Івано-Франківської дирекції АТ «Укрпошта», за адресою: Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н, смт. Богородчани, вул. Шевченка, 57, у ОСОБА_7 вилучено міжнародне поштове відправлення №VL800545336CZ поліетиленовий сейф-пакет з приклеєного до нього аркушу паперу декларацією форми CN 23 та реквізитами відправника «Street Italska 834/34, PSC 12000 city Praha/Vinohrady country Czech Republic», отримувача «Viktor Chernov, st. Zelena 2 tel +66, 77701 city Bogorodchany Ukraine».

У відповідності до висновку мистецтвознавчої експертизи №6 від 18.01.2023 експерта Національного музею історії України Міністерства культури та інформаційної політики України, паперові грошові знаки, а саме Державний кредитовий білет 100 карбованців, 1917 р., УНР, серія НОМЕР_1 має культурну та історичну цінність. Розмінний білет 10 карбованців, 1919 р., Кремінська Міська Управа, № 02070 та Розмінний білет 3 карбованці, 1919 р., Кремінська Міська Управа, № 08912 мають історичну цінність.

У межах даного кримінального провадження 09.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, тобто контрабанді, а саме переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей.

Орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яке обґрунтовує наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, ризиків, визначених ст.177 КПК України, та недостатністю застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, та для досягнення завдань кримінального провадження.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.

У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Дослідивши додані в обґрунтування клопотання докази, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.

Відповідно до частин 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні, є:

-підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (враховуючи усвідомлення підозрюваним тяжкості покарання, має можливість покинути територію України, як в межах пункту пропуску через державний кордон України так і поза межами таких, а також переховуватись на території України);

-знищити, сховати або спотворити будь-які із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також на інших осіб з числа співучасників злочину, які на даний час невстановлені;

-підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, знищити речі, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, зокрема речові докази, в тому числі предмети контрабанди, які на даний час можуть зберігатися в інших співучасників злочину;

-підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Оцінюючи наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватись від органів досудового розслідування та суду) слідчий суддя не може не взяти до уваги введення в Україні воєнного стану на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", який триває і наразі.

За загальним правилом на період дії правового режиму воєнного стану чоловікам - громадянам України, віком від 18 до 60 років, а також жінкам-військовозобов`язаним обмежено виїзд за межі України, крім військовозобов`язаних, які не підлягають призову на військову службу під час мобілізації відповідно до статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".

Наведені обставини нівелюють ризик, на який посилається прокурор у клопотанні, зокрема щодо переховування від органів досудового розслідування та суду, шляхом виїзду за територію України. Разом з тим матеріали клопотання також не містять жодних доказів про спроби уникнення від слідства та суду підозрюваного.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia № 71362/01 від 21.07.2003), суд зазначив, що при визначенні ризику переховування обвинуваченого від правосуддя потрібно враховувати особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Наведені вище обставини не дають достатніх підстав вважати про наявність ризику втечі з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду підозрюваного ОСОБА_5 .

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

У контексті наведеної норми, слідчий суддя не може не залишити поза увагою той факт, що органом досудового розслідування не встановлено свідків або ж інших учасників кримінального провадження, на яких може впливати підозрюваний.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то клопотання сторони обвинувачення не містить жодного обґрунтування такого та відомостей про імовірні спроби/дії підозрюваного допустити поза процесуальну поведінку. Натомість слідчий тлумачить такий як можливість знищення підозрюваним речей, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, що не заслуговує на увагу.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь які речі або документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то слідчим суддею не може бути залишено поза увагою факт проведених слідчих (розшукових) дій у виді обшуку за місцем проживання підозрюваного за результатами якого вилучено речі та документи, що на думку органу досудового розслідування мали значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також подальший арешт вилучених речей та майна в якості речових доказів.

Натомість, враховуючи фактичні обставини справи вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що має місце ризик вчинення іншого аналогічного кримінального правопорушення чи продовження того, в якому підозрюється.

Отже, на виконання вимог частин 1 статті 183 КПК України слідчим суддею оцінено імовірність поза процесуальних дій підозрюваного у контексті можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування щодо наявності ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

У судовому засіданні з розгляду даного клопотання стороною обвинувачення не доведена недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин, тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (§ 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» від 14 жовтня 2010 року вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31). У справі «Штегмюллер проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного (обвинуваченого) на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними, а в справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами. Кримінальний процесуальний кодекс України також покладає вказаний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу суд, на виконання вимог ст. 178 КПК України, врахував наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеризуючі особу підозрюваного дані, а саме: наявність сім`ї та утриманців, зокрема дитину інваліда, яка потребує домашнього догляду, наявність постійного місця проживання, роботи, позитивну характеристику. Судом також враховано майновий стан підозрюваного, який є єдиним годувальником в сім`ї.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінюючи в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, його сімейний стан (наявність на утриманні дружини, дитини інваліда), наявність постійного місця проживання та роботи, відсутність судимостей, слідчий суддя прийшов до переконання, що у клопотанні сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слід відмовити. Разом з тим, суд вбачає достатнім обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з одночасним покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000169, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2022, відносно ОСОБА_5 відмовити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 07.04.2023 включно.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити ВІДДІЛЕННЮ ПОЛІЦІЇ № 2 (СМТ. БОГОРОДЧАНИ) ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОГО РУП ГУНП В ІВАНО-ФРАНКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ (Івано-Франківська область, Івано-Франківський район, смт. Богородчани, вул. Шевченка, 9 ).

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 14.02.2023 о 16 год. 50 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1