Справа № 405/1264/23
провадження № 1-кс/405/1281/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого в ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 січня 2023 року № 0000152, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про продовження запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ганно-Требівки Устинівського району Кіровоградської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий в ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.05.2023.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що в провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області знаходиться кримінальне провадження № 0000152 від 30 січня 2023 року, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , переслідуючи мету нетрудового збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій і свідомо бажаючи настання результату, став на шлях одержання неправомірної вигоди за рахунок незаконного збуту майна, яке відповідно до чинних нормативно-правових документів не може перебувати у власності громадян без передбаченого законом дозволу, а саме бойових припасів. Так, під час проведення досудового розслідування за матеріалами вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений під час досудового розслідування час, але не пізніше 12 год. 18 хв. 11.02.2023, у невстановленому місці за невстановлених обставин, діючи умисно та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог п. п. 1, 2 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2471-ХІІ від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна», з подальшими змінами та доповненнями, згідно з якими зброя, боєприпаси, вибухові речовини й засоби вибуху віднесені до майна, яке не може перебувати у власності громадян, Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою КМУ № 576 від 17.10.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України № 622 від 21.08.1998, придбав 30(тридцять) патронів калібру 5,45х39 мм, 2(два) корпуси гранат типу «Ф-1» та 2(два) підривачі до ручних гранат типу УЗРГМ, 2(два) корпуси гранат типу «RGD-5 RDX Dunarit 117 16» та 2(два) підривачі ДВМ до ручних гранат типу «RGD-5 RDX Dunarit 117 16», які переніс та залишив зберігати, на галявині поруч із своїм подвір`ям домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому, на підставі постанови заступника керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_7 від 31.01.2023, працівниками Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області проведено негласну слідчу (розшукову) дію - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, в ході якої встановлено, що 11.02.2023 приблизно о 12 год. 18 хв., ОСОБА_8 , перебуваючи поруч із своїм подвір`ям домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , передав ОСОБА_9 30(тридцять) патронів калібру 5,45х39 мм, 2(два) корпуси гранат типу «Ф-1» та 2(два) підривачі до ручних гранат типу УЗРГМ (два) корпуси гранат типу «RGD-5 RDX Dunarit 117 16» та 2(два) - підривачі ДВМ до ручних гранат типу «RGD-5 RDX Dunarit 117 16»,

Згідно висновку експерта № СЕ-19/112-23/1979-БЛ від 21.02.2023 тридцять предметів, схожих на патрони, вилучені 11.02.2023 в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, придбані у ОСОБА_4 , являються боєприпасами - 5,45 мм (5,45х39 мм) проміжними патронами зі сталевим сердечником промислового виготовлення, які можуть використовуватись при стрільбі з автоматів системи Калашникова (АК-74, АКС-74У), кулемету «РПК-74» та ін. Надані тридцять патронів калібру 5,45х39 мм придатні для стрільби.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/112-23/1953-ВТХ від 24.02.2023 предметами наданими на дослідження були двома корпусами до бойових ручних осколкових гранат оборонної дії типу Ф-1 (згідно технічної характеристики містять вибухові речовини, а саме 2,4,6-тринітротолуол (ТНТ, тротил)), двома засобами підриву, а саме уніфікованими бойовими підривачами ручних гранат дистанційної дії типу УЗРГМ. Предмети надані на дослідження, конструктивно поєднуються між собою по різьбовому з`єднанню. Конструктивно поєднанні між собою предмети, надані на дослідження, були вибуховими пристроями двома бойовими ручними осколковими гранатами оборонної дії типу Ф-1, що належать до категорії боєприпасів. Конструктивно поєднанні між собою предмети, надані на дослідження, придатні для здійснення вибуху при видаленні чеки та вивільненні важеля.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/112-23/1955-ВТХ від 27.02.2023 предмети надані на дослідження були двома корпусами ручних осколкових гранат наступальної дії типу RGD-5 RDX Dunarit 117 16, двома засобами підриву, а саме підривачами ДВМ до ручних осколкових гранат типу RGD-5 RDX Dunarit 117 16. Надані на дослідження корпуси ручних осколкових гранат наступальної дії типу RGD-5 RDX Dunarit 117 16 та підривачі ДВМ конструктивно поєднуються між собою. Конструктивно поєднанні між собою надані на дослідження предмети були двома ручними осколковими гранатами наступальної дії типу RGD-5 RDX Dunarit 117 16, що належать до категорії боєприпасів. Надані на дослідження дві ручні осколкові гранати типу RGD-5 RDX Dunarit 117 16 були придатні до вибуху.

Таким чином, ОСОБА_8 , пояснивши що передає вказані патрони безоплатно із-за того, що ОСОБА_9 раніше йому допомагав, тим самим вчинив збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні придбання, зберігання, носіння та збуту бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України.

В ході подальшого проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , вкотре переслідуючи мету нетрудового збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій і свідомо бажаючи настання результату, став на шлях одержання неправомірної вигоди за рахунок незаконного збуту майна, яке відповідно до чинних нормативно-правових документів не може перебувати у власності громадян без передбаченого законом дозволу, а саме бойових припасів.

Так, під час проведення досудового розслідування за матеріалами вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений під час досудового розслідування час, у невстановленому місці за невстановлених обставин, діючи умисно та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог п. п. 1, 2 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2471-ХІІ від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна», з подальшими змінами та доповненнями, згідно з якими зброя, боєприпаси, вибухові речовини й засоби вибуху віднесені до майна, яке не може перебувати у власності громадян, Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою КМУ № 576 від 17.10.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України № 622 від 21.08.1998, придбав 385 (триста вісімдесят п`ять) патронів калібру 5, 45х39 мм., 110 (сто десять) патронів калібру 7,62х39 мм, 5 (п`ять) корпусів ручних гранат «М/50 Frag», 4 (чотири) запали до ручних гранат «М/50 Frag», які переніс та залишив зберігати в сараї розташованому на подвір`ї його домоволодіння.

В подальшому, на підставі постанови заступника керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_7 , працівниками Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області проведено негласну слідчу (розшукову) дію - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, в ході якої встановлено, що 23.02.2023 приблизно о 16 год. 25 хв., ОСОБА_8 , перебуваючи на території подвір`я за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , передав ОСОБА_9 385 (триста вісімдесят п`ять) патронів калібру 5, 45х39 мм., 110 (сто десять) патронів калібру 7,62х39 мм, 5 (п`ять) корпусів ручних гранат «М/50 Frag», 4 (чотири) запали до ручних гранат «М/50 Frag»,

Згідно висновку експерта № СЕ-19/112-23/2938-БЛ від 23.03.2023 чотириста дев`яносто п`ять предметів, схожих на патрони, які 23.02.2023 вилучені 23.02.2023 в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, придбані у ОСОБА_4 , являються боєприпасами, а саме:

- сто десять предметів, схожих на патрони, являються 7,62-мм (7,62х39 мм) проміжними патронами з кулями із сталевим сердечником, промислового виготовлення, які можуть використовуватись при стрільбі з автоматів системи Калашникова («АК-74», «АКМ», «АКМС»), карабінів «СКС» та ін.;

- триста вісімдесят п`ять патронів, схожих на патрони, являються 5,45-мм (5,45х39 мм) проміжними патронами з кулями із сталевим сердечником, промислового виготовлення, які можуть використовуватись при стрільбі з автоматів системи Калашникова (АК-74, АКС-74У), кулемету «РПК-74» та ін. Надані патрони придатні для стрільби.

Таким чином, ОСОБА_8 , отримавши від ОСОБА_9 грошові кошти за передані ним боєприпаси у сумі 23000 (двадцять три тисячі) гривень як завдаток першої частини під час зустрічі 20.02.2023, та окремо 5000 (п`ять тисяч) гривень після передачі боєприпасів 23.02.2023, а всього на суму 28000 (двадцять вісім тисяч) гривень, тим самим вчинив збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні придбання, зберігання, носіння та збуту бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України.

В ході подальшого проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , вкотре переслідуючи мету нетрудового збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій і свідомо бажаючи настання результату, став на шлях одержання неправомірної вигоди за рахунок незаконного збуту майна, яке відповідно до чинних нормативно-правових документів не може перебувати у власності громадян без передбаченого законом дозволу, а саме бойових припасів.

Так, під час проведення досудового розслідування за матеріалами вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений під час досудового розслідування час, у невстановленому місці за невстановлених обставин, діючи умисно та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог п. п. 1, 2 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2471-ХІІ від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна», з подальшими змінами та доповненнями, згідно з якими зброя, боєприпаси, вибухові речовини й засоби вибуху віднесені до майна, яке не може перебувати у власності громадян, Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою КМУ № 576 від 17.10.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України № 622 від 21.08.1998, придбав 90 (дев`яносто) патронів калібру 5, 45 мм., 3 (три) корпуси ручної гранати «Ф-1», 3 (три) запали «УЗРГМ», 1 (один) корпус 50 мм мінометної міни м/50» С041500020», 1 (один) підривач до ручних гранат типу VRT JVA 1634 та 1 (один) ручний протитанковий гранатомет «АТ-4», які переніс та залишив зберігати, на галявині.

В подальшому, на підставі постанови заступника керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_7 , працівниками Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області проведено негласну слідчу (розшукову) дію - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, в ході якої встановлено, що 25.02.2023 приблизно о 09 год. 00 хв., ОСОБА_8 , перебуваючи неподалік села Сонцеве, Кропивницького району, Кіровоградської області де мешкає, передав ОСОБА_9 90 (дев`яносто) патронів калібру 5, 45 мм., протитанковий гранатомет типу АТ4, 3 (три) корпуси ручної гранати «Ф-1», 3 (три) запали «УЗРГМ», 1 (один) корпус 50 мм мінометної міни м/50» С041500020», 1 (один) підривач до ручних гранат типу VRT JVA 1634.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/112-23/2251-ВТХ від 16.03.2023 наданий на дослідження предмет являється одноразовим протитанковим гранатометом типу АТ4. Наданий на дослідження одноразовий протитанковий гранатомет типу АТ4 є вибуховим пристроєм та належить до категорії боєприпасів.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/112-23/2234-ВТХ від 09.03.2023 предмети, надані на дослідження, були:

- об`єкти дослідження №1-№3 трьома корпусами бойових ручних осколкових гранат оборонної дії типу Ф-1;

- об`єкт дослідження №4 корпусом 50 мм мінометної міни м/50» С041500020»;

- об`єкти дослідження №5-№7 засобами підриву, а саме - трьома уніфікованими бойовими підривачами ручних гранат дистанційної дії типу УЗРГМ (УЗРГМ-2);

- об`єкт дослідження №8 засобом підриву, а саме підривачем ручних гранат типу VRT JVA 1634.

Об`єкти дослідження №1-№4 конструктивно поєднуються по різьбовому з`єднанню з об`єктами дослідження №5-№8.

Об`єкти дослідження №1-№3 конструктивно поєднані по різьбовому з`єднанню з об`єктами дослідження №5-№7 являють собою вибухові пристрої, що належать до категорії боєприпасів три бойові ручні осколкові гранати оборонної дії типу Ф-1.

Об`єкт дослідження №4 конструктивно поєднаний по різьбовому з`єднанню з об`єктом дослідження №8 являє собою вибуховий пристрій бойову ручну осколкову гранату М/50 «С 041500020», яка складається із корпусу 50 мм мінометної міни та підривача до ручних гранат типу VRT JVA 1634, виготовлених промисловим способом, що належить до категорії боєприпасів.

Предмети конструктивно поєднанні між собою надані на дослідження придатні до здійснення вибуху при видаленні чеки та вивільненні важеля.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/112-23/2332-БЛ від 03.03.2023 дев`яносто предметів, схожих на патрони, являються 5,45-мм (5,45х39 мм) проміжними патронами, з яких тридцять із кулями із сталевим сердечником, шістдесят з кулями з бронебійним сердечником, промислового виготовлення, які можуть використовуватись при стрільбі з автоматів системи Калашникова (АК-74, АКС-74У), кулемету «РПК-74» та ін. Надані дев`яносто патронів калібру 5,45х39 мм патрони придатні для стрільби.

Таким чином, ОСОБА_8 , отримавши від ОСОБА_9 грошові кошти за передані ним боєприпаси у сумі 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень, тим самим вчинив збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Отже, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні придбання, зберігання, носіння та збуту бойових припасів, вибухових пристроїв та вибухових речовин без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України.

20.04.2023 постановою Керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону строк досудового розслідування продовжений до трьох місяців, тобто до 25.05.2023.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 визначений до 12 год. 30 хв. 25.04.2023, проте закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні у вказаний строк неможливо у зв`язку з особливою складністю провадження, яка викликана вчиненням тяжкого злочину, за який передбачений такий вид покарання як позбавлення волі строком від трьох до семи років, та оскільки є необхідність проведення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме: допитати свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , залучених як понятих для проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки; отримати відповідь на запит до Міністерства оборони України щодо належності вилучених боєприпасів, вирішити питання та здати речові докази з урахуванням вимог інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду; скласти та вручити письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри з урахуванням отриманого останнього висновку експерта у призначеній судовій вибухово-технічній експертизі; отримати усі процесуальні документи після зняття грифу таємності, які стосується проведення негласних слідчих (розшукових) дій та приєднати їх до матеріалів провадження; виконати інші необхідні слідчі дії в яких виникне необхідність; у повному обсязі зібрати характеризуючи дані на підозрюваного; виконати вимоги ст.290 КПК України.

В результаті проведення вищезазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій будуть встановленні необхідні об`єктивні дані, щодо самої події та обставин вчинення злочину, ролі та ступеню вини підозрюваного у його вчиненні, буде підтверджено належність та допустимість отриманих доказів, чим буде забезпечено виконання одних з основних завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного і неупередженого розслідування. Здійснити ці процесуальні та слідчі (розшукові) дії раніше не представлялось можливим, так як проведення необхідних досліджень експертними установами, отримання усіх необхідних відповідей на запити слідчого, та отримання усіх процесуальних документів для приєднання до матеріалів провадження не залежить від волі та дій слідчого або інших учасників провадження.

На виконання зазначених процесуальних дій необхідний строк не менше одного місяця, а тому виникла необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.05.2023.

Слідчий в клопотанні просив продовжити підозрюваному запобіжний захід - тримання під вартою, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що викладені у клопотанні та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Прокурор у судовому засідання підтримав клопотання, просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний не заперечував щодо задоволення клопотання. Захисник вважав, що ризики недоведені. Просив визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000152 від 30.01.2023 року, правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 1 ст. 263 КК України) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є ГУНП в Кіровоградській області (а.к.7).

25.02.2023 о 09 год. 30 хв. затримано в порядку ст. 208 КПК України особу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

27.02.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід домашній арешт строком до 25.04.2023 (а.к. 57-59).

20.03.2023 колегією суддів палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду скасовано вище вказану ухвалу слідчого судді та до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строк до 12.30 год. 25.04.2023 року, тобто в межах строку досудового розслідування (а.к. 60-62).

28.03.2023 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а.к. 63-66).

20.04.2023 постановою Керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону строк досудового розслідування продовжений до трьох місяців, тобто до 25.05.2023 (а.к. 75-78).

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 31.01.2023 (а.к. 9-10), протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 13.02.2023 (а.к. 13), висновком експерта № СЕ-19/112-23/1979-БЛ від 21.02.2023 (а.к. 17-18), висновком експерта № СЕ-19/112-23/1953-ВТХ (а.к. 14-15), висновком експерта № СЕ-19/112-23/1955-ВТХ від 27.02.2023 (а.к. 16), протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 25.02.2023 (а.к.19-20), протоколом допиту ОСОБА_15 від 25.02.2023 (а.к. 21-22), протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 24.02.2023 (а.к. 23-24), висновком експерта № СЕ-19/112-23/2938-БЛ від 23.03.2023 (а.к. 25), висновком експерта № СЕ-19/112-23/2929-ВТХ від 29.03.2023 (а.к. 26-27), протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 25.02.2023 (а.к. 28-29), протоколом обшуку від 25.02.2023 (а.к. 30-34), висновком експерта №СЕ-19/112-23/2251-ВТХ від 16.03.2023 (а.к. 34-35), висновком експерта №СЕ-19/112-23/2234-ВТХ від 09.03.2023 (а.к. 36-37).

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». В оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало протии України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України.

Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким злочином, за який передбачено позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив що заявлені ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися:

- відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний може ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду, маючи при цьому всі можливості та засоби, немає стійких соціальних зв`язків у вигляді постійного місця роботи, тому в будь-який час має можливість залишити межі території області. Усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, за частиною 1 статті 263 КК України, що передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, та відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

- відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, які вже допитані або ті, які будуть допитані у цьому ж кримінальному провадженні, які проживають в межах одного району Кіровоградської області. Встановлення об`єктивних обставин вчинення кримінального правопорушення, можливе в тому числі шляхом проведення допитів. Таким чином, є достатньо підстав вважати, що для мінімізації негативних наслідків для себе, підозрюваний, використовуючи вплив на учасників кримінального провадження з метою зміни їх показів або перешкоджання безпосереднього дослідження судом їх показів як це передбачено ст. 23 КПК України, має можливість незаконно впливати на свідків. Практика ЄСПЛ послідовна в підкреслюванні початку розслідування як етапу, коли цей ризик перешкоджання досудовому розслідування або впливу на свідків чи потерпілих може виправдовувати тримання під вартою. Цей підхід випливає з припущення, що розслідування власне і призначене для того, щоб зібрати та зберегти докази. В рішенні ЄСПЛ від 26.01.93 у справі «W. v. Switzerland», § 35 сформульовано правову позицію, що згодом потреби розслідування недостатньо виправдовують тримання підозрюваного під вартою: зазвичай цей ризик зменшується тою мірою, як просувається розслідування, збираються свідчення та здійснюється перевірка. Наразі стадія збору доказів, встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення ще триває, що виправдовує використання найсуворішого запобіжного заходу з метою унеможливлення незаконного впливу підозрюваного на хід кримінального провадження у його "вразливій" стадії.

- відповідно до п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Досудовим розслідуванням встановлено, що існують підстави вважати, що у ОСОБА_4 як особи яка неодноразово притягувалась до адміністративної та кримінальної відповідальності, відсутня повага до встановлених державою правил поведінки та норм моралі, однак наявна зухвалість та неповага до інших членів суспільства, здатність та схильність досягати своїх цілей злочинним шляхом, що свідчить про те, що ОСОБА_4 являється особою, що схильна до вчинення кримінальних правопорушень. Продовжити злочинну діяльність, оскільки у зв`язку зі специфікою правопорушень, вимагає елементарних навичок та відповідних соціальних зв`язків. Встановлено, що Чуб під час перебування під цілодобовим домашнім арештом, 14.03.2023 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України, перебуваючи на за місцем проживання, в іншому населеному пункті Устинівської ОТГ Кропивницького району.

Отже, ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_4 на волі.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: допитати свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , залучених як понятих для проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки; отримати відповідь на запит до Міністерства оборони України щодо належності вилучених боєприпасів, вирішити питання та здати речові докази з урахуванням вимог інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду; скласти та вручити письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри з урахуванням отриманого останнього висновку експерта у призначеній судовій вибухово-технічній експертизі; отримати усі процесуальні документи після зняття грифу таємності, які стосується проведення негласних слідчих (розшукових) дій та приєднати їх до матеріалів провадження; виконати інші необхідні слідчі дії в яких виникне необхідність; у повному обсязі зібрати характеризуючи дані на підозрюваного; виконати вимоги ст.290 КПК України.

Зазначені слідчі та процесуальні дії необхідні для повного та всебічного з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієїстатті.

Згідно ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неїобов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження слідчого судді у вирішенні цього питання при застосуванні данного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні яког опідозрюється ОСОБА_4 його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що утримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя приходить до висновку про визначення підозрюваному ОСОБА_4 як альтернативу, застави в розмірі, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разівнесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, в саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватись від спілкування із свідками по кримінальному провадженню; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України та у разі наявності закордонний паспорт.

Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочинів, що інкримінуються підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).

Таким чином, продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи, серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, характеризуючи даних на підозрюваного та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування. З урахуванням зазначеного клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 197, 199, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто з 11 год. 45 хв. 24.04.2023 до 11 год. 45 хв. 25.05.2023.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214 720 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0000152 від 30.01.2023.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

У разі внесеннязастави, покласти на ОСОБА_4 в строк до 25.05.2023 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування із свідками по кримінальному провадженню;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України та у разі наявності закордонний паспорт.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухваливизначити до 11 год. 45 хв. 25.05.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_16