Справа № 216/3204/21
Провадження № 1-кс/216/250/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2023 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання представника ПрАТ «Суха Балка» - адвоката ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні, зареєстрованого 28 квітня 2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000012 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2023 року до слідчого судді в інтересах ПрАТ "Суха Балка" звернувся адвокат ОСОБА_3 із клопотанням про уточнення клопотання про призначення експертизи у кримінальному провадженні, зареєстрованого 28 квітня 2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000012 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України, з відповідним переліком питань, проведення якої просив доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 грудня 2021 року у справі №216/3204/21 клопотання адвоката ОСОБА_4 про призначення експертизи у кримінальному провадженні, зареєстрованого 28 квітня 2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000012 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України задоволено.

Доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз проведення експертизи з безпеки життєдіяльності та охорони праці. На вирішення експертизи поставлено ряд питань.

Приватним акціонерним товариством «Суха Балка» було отримано лист від Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 07.02.2022 року за вих. №367/06/18-22 наступного змісту:

«20 січня 2022 року на адресу Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиціі? Украі?ни надіи?шла ухвала від 09 грудня 2021 року судді Центрально-Міського раи?онного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровськоі? області ОСОБА_1 про призначення за Вашим клопотанням у кримінальному провадженні №0000012 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 272 КК Украі?ни, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28.04.2021 експертизи з безпеки життєдіяльності. Дана ухвала зареєстрована в канцеляріі? інституту за №459-22.

На вирішення експертизи поставлено 48 питань. В ухвалі зазначено: «Зобов`язати прокурора Криворізькоі? центральноі? окружноі? прокуратури для проведення експертизи надати експерту для дослідження матеріали кримінального провадження No0000012 від 28.04.2021 року.»

12 листопада 2021 року на адресу ДніпроНДІСЕ при постанові дізнавача СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровськіи? області ОСОБА_5 від 11.11.2021 надіи?шли матеріали кримінального провадження No0000012 від 28.04.2021 у двох томах, які зареєстровані в канцеляріі? інституту за № 6031/6032-21.

Згідно пункту 4 статті 69 КПК Украі?ни «Експерт не має права за власною ініціативою збирати матеріали для проведення експертизи.» Згідно пункту 2.3 Інструкціі? про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженоі? наказом Міністерства юстиціі? Украі?ни08.10.1998 No53/5 «Експерту забороняється: ... самостіи?но збирати матеріали, які підлягають дослідженню...». У зв`язку з тим, що матеріали кримінального провадження №0000012 від 28.04.2021 у двох томах станом на 07.02.2022 знаходяться в ДніпроНДІСЕ, процесуальному керівнику у даному кримінальному провадженні прокурору Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_6 було направлено лист з клопотанням надати письмове повідомлення щодо використання матеріалів кримінального провадження №0000012 від 28.04.2021 у двох томах, які надіи?шли до ДніпроНДІСЕ 12.11.2021 при постанові дізнавача СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровськіи? області ОСОБА_5 від 11.11.2021 для відповідеи? на питання, поставлені в ухвалі від 09 грудня 2021 року судді Центрально- Міського раи?онного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровськоі? області ОСОБА_1 .

В клопотанні експерта вказано, що при ознаи?омленні з зазначеною ухвалою експертом встановлено, що питання не конкретизовані та мають загальнии? характер, в переліку поставлених питань не зазначено відносно якоі? виробничоі? та/або можливоі? надзвичаи?ноі? ситуаціі? необхідно вирішувати кожне питання. Також опис у питаннях невідповідностеи? - відступів від вимог нормативно-правових актів з охорони праці(НПАОП) здіи?снено у загальному вигляді, зазначені у питаннях невідповідності вимогам НПАОП, несправності тощо відображені у питаннях неоднозначно, а саме: з одного боку вказується на загальнии? невідповіднии? стан обладнання, устаткування, виробничих об`єктів, наводяться неповні узагальнені характеристики наявних порушень, з іншого - додаються технічні умови (характеристики, технічнии? стан, конструктивні особливості, розташування тощо), за яких використання вказаного обладнання, устаткування, виробничих об`єктів начебто не представляє небезпеки.

Згідно пункту 2.3 «Інструкціі? про призначення і проведення судових експертиз та експертних досліджень, від 08.10.98 №53/5» «Експерту забороняється: ... самостіи?но збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих и?ому матеріалах неоднозначно»

Таким чином, поставлені на вирішення питання, викладені у редакціі?, яка не дозволяє експертові провести повне дослідження, дати обґрунтовании? та об`єктивнии? письмовии? висновок.

Отже, з наведених обставин слідує, що питання, які поставлені в Ухвалі Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 грудня 2021 року у справі №216/3204/21 потребують уточнення з метою виконання Ухвали суду Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз та проведення експертизи.

Таким чином, враховуючи наведене вище та беручи до уваги те, що проведення експертизи є одним із джерел встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню за №0000012, Приватне акціонерне товариство «Суха Балка» вважає звернулось з даним клопотання про уточнення клопотання про призначення експертизи з безпеки життєдіяльності та охорони праці в частині питань, які поставлені експертам.

У судове засідання представник ПАТ «Суха Балка» не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Дізнавач в судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Із матеріалів клопотання встановлено, що Криворізьким РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 000012 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28.04.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 272 КК України.

25 листопада 2021 року адвокат ОСОБА_4 в інтересах ПрАТ "Суха Балка" звернувся до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи безпеки життєдіяльності у кримінальному провадженні № 02000012 від 28.04.2021 року.

09 грудня 2021 року ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області задоволено клопотання адвоката ОСОБА_4 та призначено проведення експертизи з безпеки життєдіяльності та охорони праці.

15 лютого 2022 року слідчому судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_7 надійшло клопотання про уточнення поставлених експертові питань, залучення інших експертів та надання додаткових матеріалів, необхідних для виконання експертизи.

16 січня 2023 року на адресу суду від представника ПрАТ «Суха Балка» - адвоката ОСОБА_3 надійшло клопотання про уточнення клопотання про призначення експертизи з переліком додаткових питань, які необхідно поставити на вирішення експертизи.

Частиною 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті.

До ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він залучений.

Частиною 1 ст. 272 КК України передбачено кримінальну відповідальність за порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві або будь-якому підприємстві особою, яка зобов`язана їх дотримувати, якщо це порушення створило загрозу загибелі людей чи настання інших тяжких наслідків або заподіяло шкоду здоров`ю потерпілого

Основним безпосереднім об`єктом злочину є безпека виконання робіт з підвищеною небезпекою.

Під безпекою виконання робіт з підвищеною небезпекою слід розуміти такий стан, коли не заподіюється і не може бути заподіяна шкода внаслідок експлуатації, ремонту, реконструкції, спорудження певних об`єктів, обладнання, здійснення іншої виробничої діяльності, пов`язаної з підвищеним ризиком (високою ймовірністю завдання шкоди) як учасникам таких робіт, так і стороннім особам, правоохоронюваним інтересам. При цьому має значення не галузь господарства, в якій проводяться певні роботи, а сам характер таких робіт та правил, які порушуються. Ці правила стосуються не загальних правил охорони праці, які поширюються на всі галузі народного господарства та види виробничої діяльності, а лише тих правил, що стосуються окремих видів робіт.

Об`єктивна сторона даного злочину характеризується: 1) діянням - порушенням правил безпеки підчас виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві або будь-якому підприємстві, 2) наслідками у вигляді загибелі людей, 3) причинним зв`язком між діянням і наслідками.

Причинний зв`язок у цьому злочині має складний характер. Такий зв`язок складається, принаймні, з двох ланок: а) між дією або бездіяльністю, яка полягає в порушенні правил безпеки при виконанні робіт з підвищеною небезпекою, та виникненням або активізацією шкідливих, потенційно небезпечних факторів (тих, які створюють поки що абстрактну небезпеку заподіяння шкоди); б) між виникненням абстрактної небезпеки та наслідками, вказаними в ч. 1 або ч. 2 ст. 272. Отже причинний зв`язок можна констатувати лише тоді, коли встановлено обидві ланки (ланцюги) причинності.

Згідно із Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженою наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.98р. основними завданнями експертизи з охорони праці та безпеки життєдіяльності є:

- установлення причин та наслідків нещасного випадку, аварії;

- установлення механізму нещасного випадку, аварії;

- установлення відповідності дій певних осіб вимогам нормативно-технічних документів, що регламентують безпечний хід виконання робіт, тощо;

- установлення причинно-наслідкового зв`язку між діями певних осіб та настанням нещасного випадку, аварії;

- визначення кола осіб, діяльність (або бездіяльність) яких пов`язана з нещасним випадком;

- установлення відповідності кваліфікації суб`єкта технологічного процесу характеру роботи, яка ним виконується;

- установлення з технічної точки зору причинно-наслідкових зв`язків між діями (бездіяльністю) осіб та настанням події нещасного випадку, аварії тощо;

- визначення відповідності фактичних умов праці на підприємстві нормативним вимогам охорони праці.

Приймаючи до уваги те, що проведення зазначеної експертизи є одним з джерел встановлення об`єктивної істини по провадженню, тобто доказом, який підтверджує або спростовує факт наявності самої події кримінального правопорушення, неможливість у інший спосіб отримати доказові відомості, що свідчить про доцільність її проведення, є необхідність у проведенні експертизи охорони праці та безпеки життєдіяльності, яку доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Керуючись ст.ст. 110, 242, 244, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ПрАТ «Суха Балка» - адвоката ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні, зареєстрованого 28 квітня 2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000012 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України задовольнити.

Доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз проведення експертизи з безпеки життєдіяльності та охорони праці.

На вирішення експертизи поставити питання :

1) Чи робить не можливим укриття робітників у першому КАВС гор. 1340м, якщо КАВС обладнаний металевими дверима, які щільно прилягають до одвірків при відсутності штори?

Чи можливо використовувати ємність з піском, яка відповідає вимогам правил безпеки, як первинний засіб пожежогасіння для тушіння займання у руддворі гор. 1340м у початковій стадії?

Чи становить загрозу для працівників СП розташований у руддворі гор. 1340м, який знаходиться у несправному стані, якщо роботи в районі цього стрілочного переводу не виконувались та наряд не видавався?

Чи можливо потушити загоряння на гор. 1340м , якщо з 47 пожежних кранів, не справні 6, а тиск води у протипожежних трубопроводах, при наявності деяких підтікань утримається відповідно до п.11;р.1;гл IX НПАОП 0.00-1.77-16 та загін ДВГРЗ має спеціальне обладнання (спеціальне сверло), яке дає змогу під єднатися до протипожежного трубопроводу у будь-якій точці???

Якщо зачинені дверцята електрообладнання, але при цьому змінена заводська конструкція запірного пристрою, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи становить загрозу СП-5,9,10,23, які перемикаються за допомогою СЦБ з поверхні та не перемикаються у ручному режимі і при цьому роботи з електровозної відкатки в районі цих СП не виконувались?

Чи можливе використання протипожежних дверей за призначенням, а саме їх закриття для зменшення подачі повітря по головним виробкам, які не мають наскрізної корозії та відламана верхня петля правої створки, та не перешкоджає їх зачиненню?

Чи можливе тушіння за допомогою протипожежного трубопроводу загоном ДВГРЗ, яке має спеціальне свердло, яке дає змогу приєднатися до протипожежної магістралі у будь-якої точці?

Чи можливо визначити, що кабель знаходиться під напругою, якщо інструментальним шляхом не виконати замір напруги та відсутнє іскріння?

Чи створює загрозу працівникам наявність у гірничий виробці відключеного кабелю 0,4 кВ?

Чи може відсутність освітлення у КАВС, запобігти робітникам, які мають при собі ліхтарі штучного освітлення, скористатися КАВС у разі аварійної ситуації?

Якщо зачинені дверцята електрообладнання РШ№3, але при цьому змінена заводська конструкція запірного пристрою, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи можуть нечіткі написи на замірній станції кількості повітря створити загрозу життю робітників?

Чи створює загрозу для робітників сей ВМ № 29.01, який розташований в орт-заїзді 92 осі гор. 1340м, який не експлуатується з 05.07.2018р в зв`язку з ліквідацією дільниці№ 29 та з цього часу в ньому не зберігались ВМ?

Чи можуть працівники у разі аварійної ситуації використати за призначенням КАВС 74 осі, якщо його підошва підтоплена водою на глибину близько 10 см та відсутнє освітлення?

Чи може у трубопроводі центрально забезпечення стисненим повітрям, який заповнений стисненим повітрям та знаходиться під тиском, одночасно знаходитися газ невідомого походження?

Чи може експлуатуватися КАВС обладнаний згідно ««Инструкции эксплуатации Временное укрытие горнорабочих в камере аварийного воздухоснабжения (КАВС) от продуктов горения взрывчатых веществ в шахте» Всесоюзного научно-исследовательского институту безопасности труда в горнорудной промышленности (ВНИИБТГ)» і в якому передня стінка виконана із деревини та згідно НПАОП 0.00-1.77-16 це роботи не заборонено?

Чи не створює загрозу життю або здоров`ю працівників втрата перерізу виробки, якщо в дану частину виробки наряд на роботи не видавався та робітники там не знаходились. При цьому втрата перерізу виробки не привела до погіршення умов провітрювання згідно п.7;р.1,гл. IV НПАОП 0.00-1.77-16 та вона не використовується як запасних вихід?

Чи може відсутність освітлення у КАВС запобігти робітникам, які мають при собі ліхтарі штучного освітлення, скористатися КАВС у разі аварійної ситуації?

Чи несе загрозу робітникам, які забезпеченні ЗІЗ органів дихання короткочасне та невелике знаходження іржі під час відкриття трубопроводу стислого повітря, який знаходиться в камері КАВС? Та чи може це бути перешкодою, щоб скористуватися КАВС у разі аварійної ситуації?

Чи є порушенням відсутності телефону в камері КАВС, якщо згідно «Инструкции эксплуатации Временное укрытие горнорабочих в камере аварийного воздухоснабжения (КАВС) от продуктов горения взрывчатых веществ в шахте» Всесоюзного научно-исследовательского институту безопасности труда в горнорудной промышелености (ВНИИБТГ)» наявність телефону в камері КАВС не передбачено.

Чи створює відставання вентиляційних труб в орт-заїзді 31 осі гор. 1340м 15 метрів, перешкоду для забезпечення в призабійній частині виробки провітрювання згідно п.7;р.1,гл. IV НПАОП 0.00-1.77-16?

Чи створює загрозу життю робітників відсутність первинних засобів пожежогасіння в орт-заїзді 31 осі, який знаходиться у проході, якщо НПАОП 0.00-1.77-16 п.7;р.1,гл. IX вони у цьому місці не передбачені?

Чи становить загрозу для працівників СП розташований у руддворі гор. 1500 м, який знаходиться у несправному стані, якщо роботи в районі цього стрілочного переводу не виконувались та наряд не видавався?

Чи можливо визначити, що кабель знаходиться під напругою, якщо інструментальним шляхом не виконати замір напруги та відсутнє іскріння?

Чи створює загрозу працівникам наявність у гірничий виробці відключеного кабелю 0,4 кВ?

Чи створює загрозу для працівників трубопровід, який має сліди корозії та прокладений згідно проекту, та введений у камеру водовідливу при відсутності насосного агрегату, який було демонтовано та трубопровід при цьому не експлуатувався?

Чи повинно бути освітлення в камері тимчасового водовідливу, якщо прибування працівників та проведення робіт там не передбачене, у зв`язку з виведенням її з експлуатації?

Чи створює загрозу життю та здоров`ю працівників ляда, яка має сліди корозії та повністю перекриває устя підняттєвого на всю площину та в даному районі виробки не передбачене постійне знаходження людей та стаціонарних робочих місць?

Чи створює загрозу для працівників , відсутність захисних кожухів на пневматичній лебідці по малій обгонній гор. 1500м, якщо вона не експлуатується та відключена від повітряної магістралі?

Якщо зачинені дверцята ВАП, але при цьому дверцята не замкнені на запірний пристрій, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи створює загрозу для працівників наявність незначної зовнішньої корозії на корпусі трансформатора освітлення, якщо він не підключений до електричної мережі та на нього не подана напруга?

Чи становить загрозу для працівників СП розташований у районі центральної підстанції, який знаходиться у несправному стані, якщо роботи в районі цього стрілочного переводу не виконувались та наряд не видавався?

Чи можливо визначити, що кабель знаходиться під напругою, якщо інструментальним шляхом не виконати замір напруги та відсутнє іскріння? Чи створює загрозу працівникам наявність у гірничий виробці відключеного кабелю?

Чи становить загрозу для працівників СП, який знаходиться у несправному стані, якщо роботи в районі цього стрілочного переводу не виконувались та наряд не видавався?

Якщо зачинені дверцята електрообладнання ПРН -125, але при цьому вони не замкнені на запірний пристрій, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Якщо з`єднувальна коробка КРН-200 на електричному кабелі 0,4кВ, закрита кришкою та при цьому закручена проволокою так, що вона не відкривається, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи створює загрозу для працівників не значний витік води з протипожежного трубопроводу, за умов дотримання тиску у трубопроводі згідно п.11,р.1,гл. IX НПАОП 0.00-1.77-16?

Якщо зачинені дверцята ПРН-100 ВМ-6 , але при цьому не замкнені на запірний пристрій та жодні роботи у цій виробці не виконувались і наряд не видавався, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи заборонено при відсутності на справному електровозі К-14 самоставів та домкратів його знаходження на справному рейковому шляху головного квершлагу гор.1500м?

Чи створюють загрозу працівникам несправні стрілочні переводи, якщо вони не експлуатуються та маневрові роботи не виконувались?

Чи створює загрозу працівникам контактний дріт в обгонній виробці, який відключений від електричної мережі та має висоту підвіски біля 2-х метрів, якщо одна з його відтяжок підперта рудстійкою та після демонтажу якої висота підвіски не змінилася?

Чи повинна бути відшита обгінна виробка скіпового руддвору гор. 1500м , яка використовується у технологічному процесі та в неї не має порушень ПБ?

Чи створює загрозу для працівникам відсутність на гор. 1500м замірної станції вимірювання кількості повітря?

Чи становить загрозу для працівників СП-14, який знаходиться у несправному стані, якщо роботи в районі цього стрілочного переводу не виконувались та наряд не видавався?

Якщо зачинені дверцята електрообладнання ВАП-1 и ШАПТ-1, але при цьому вони не замкнені на запірний пристрій, чи приведе це до безперешкодного доступу до струмоведучих частин?

Чи повинні мати пізнавальні позначки ручні стрілочні переводи, які не експлуатуються та гор. 1500 не прийнятий до експлуатації спеціальною комісією?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Зобов`язати Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз надати представнику ПрАТ «Суха Балка» ОСОБА_3 висновок (висновки) експерта (експертів) за результатами такої експертизи.

Зобов`язати прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури для проведення експертизи надати експерту для дослідження матеріали кримінального провадження № 0000012 від 28.04.2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1