УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2022 року
м. Київ
справа № 274/5795/18
провадження № 51-4675впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2022 року про продовження строку тримання під вартою з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло указане вище подання, яке обґрунтоване тим, що в цьому суді неможливо провести автоматизований розподіл згаданих матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів. Так, у поданні йдеться про те, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду фактично працюють 7 суддів. Водночас судді ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 брали участь у розгляді вказаного провадження у зв`язку з чим вони заявили самовідводи, які були задоволені ухвалами апеляційного суду від 10, 16 червня та 01 серпня 2022 року. В інших суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, один з яких до того ж перебуває у відпустці, та 10 суддів судової палати з розгляду цивільних справ відсутня спеціалізація щодо розгляду кримінальних проваджень стосовно неповнолітніх. З огляду на наведене апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасників судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.
Перевіривши наведені доводи, дослідивши надані матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 КПК передбачено, що кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається з матеріалів провадження, до Житомирського апеляційного суду надійшла для розгляду апеляційна скарга неповнолітнього обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2022 року.
Частиною 14 ст. 31 КПК передбачено, що кримінальне провадження щодо розгляду стосовно неповнолітньої особи обвинувального акта, клопотань про звільнення від кримінальної відповідальності, застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, їх продовження, зміну чи припинення, а також кримінальне провадження в апеляційному чи касаційному порядку щодо перегляду прийнятих із зазначених питань судових рішень здійснюються суддею, уповноваженим згідно із Законом України «Про судоустрій і статус суддів» на здійснення кримінального провадження стосовно неповнолітніх. У разі якщо таке кримінальне провадження має здійснюватися судом колегіально, головуючим під час судового розгляду може бути лише суддя, уповноважений згідно із Законом України «Про судоустрій і статус суддів» на здійснення кримінального провадження стосовно неповнолітніх.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Частиною 6 ст. 18 указаного вище закону, зокрема визначено, що суддею, уповноваженим здійснювати кримінальне провадження щодо неповнолітніх, може бути обрано суддю зі стажем роботи суддею не менше десяти років, досвідом здійснення кримінального провадження в суді і високими морально-діловими та професійними якостями.
Пунктом 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, передбачено, що збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 серпня 2022 року визначення колегії суддів не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
За даними звіту про неможливість розподілу справи між суддями, четверо із семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду виключені з авторозподілу, оскільки слухали цю справу; троє суддів виключені з авторозподілу відсутня спеціалізація. Крім того, з цього звіту вбачається, що в Житомирському апеляційному суді працює 10 суддів у судовій палаті з розгляду цивільних справ. Отже, у вказаному суді фактично працює 17 суддів.
Водночас колегія суддів Верховного Суду вважає за необхідне зауважити, що в поданні не наведено обґрунтувань щодо неможливості у встановленому порядку визначити необхідну спеціалізацію суддів судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_9 та ОСОБА_10 для недопущення неможливості проведення автоматизованого розподілу матеріалів кримінального провадження через відсутність спеціалізації суддів.
Також Суд зауважує, що відпустка судді ОСОБА_10 , як додаткова підстава для виключення його з автоматизованого розподілу є тимчасовою та не забороняє включенню вказаного судді для автоматизованого розподілу у дні, коли він виконує свої професійні обов`язки.
З огляду на викладене, колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки за наявної можливості застосування зборами суддів Житомирського апеляційного суду механізму визначення суддям судової палати з розгляду кримінальних справ необхідної спеціалізації, та у такому разі з урахуванням можливості визначення судді-доповідача у справі із судової палати з розгляду кримінальних справ, а також фактичної чисельності суддів Житомирський апеляційний суд не вичерпав процесуальних можливостей щодо формування колегії суддів для розгляду вказаного провадження, а тому подання необхідно залишити без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3