Справа № 202/4123/22
Провадження № 1-кс/202/3990/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, дистанційно в режимі відео конференції, клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000215 від 29.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому ставиться питання про накладення арешту на мобільний телефон «Samsung A 50» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia» ІМЕІ НОМЕР_3 , виявлене та вилучене в ході проведення обшуку житла ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт громадянина України НОМЕР_5 , виданий 19.03.1997 Софіївським РВ УМВС України в Дніпропетровській області, обіймає посаду головного державного інспектора відділу з питань гігієни праці ГУ Держпраці у Дніпропетровській області. ОСОБА_6 20.07.2022 приблизно о 12 год. 26 хв., перебуваючи на ділянці місцевості поблизу будинку № 1к на площі Визволення у місті Кривому Розі, одержав від громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 200 (двісті) доларів США, що за офіційним курсом Національного Банку України станом на 20.07.2022 становить 5850 грн. 98 коп.

18.08.2022 приблизно о 16 год. 30 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи на ділянці місцевості поблизу будинку № 10А по вул. Електрозаводська у м. Кривому Розі одержав від ОСОБА_7 другу частину неправомірної вигоди у вигляді 16000 грн. та був затриманий на підставі ст. 208 КПК України.

В ході особистого обшуку ОСОБА_6 , окрім грошових коштів у сумі 16 000 грн., виявлено конверт із написом « ОСОБА_5 », в конверті виявлено грошові кошти у сумі 300 доларів США. Окрім того, в ході обшуку виявлено копії документів щодо оформлення довідки про умови праці (санітарно-гігієнічної характеристики) на ім`я громадянина ОСОБА_5 , 1972 року народження.

Виходячи з викладеного, є підстави вважати, що ОСОБА_5 надав ОСОБА_6 неправомірну вигоду у сумі 300 доларів США за виготовлення довідки про умови праці (санітарно-гігієнічної характеристики).

09.09.2022 у період часу з 06 год. 50 хв. до 07 год. 44 хв., на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 31.08.2022 слідчим проведено обшук житла ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільні телефони які перебували в особистому користуванні ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон «Samsung A 50» ІМЕІ: НОМЕР_1 ,ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia» ІМЕІ НОМЕР_3 , які визнані речовими доказами.
Слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене в ході обшуку майно з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в заяві вказав, що підтримує вимоги клопотання та просить їх задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_5 ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та пояснила, що мала місце провокація злочину та з боку органом досудового розслідування на її клієнта чиниться тиск.

Вивчивши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Пунктом 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачено, що заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт майна допускається зокрема конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з п. 1, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, в судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здіюнює досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 29.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до протоколу обшуку від 09.09.2022, старшим слідчим в ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 було проведено обшук житла ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільні телефони, які перебували в особистому користуванні ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон «Samsung A 50» ІМЕІ: НОМЕР_1 ,ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia» ІМЕІ НОМЕР_3 . Вказаний обшук було проведено на підставі ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 31.08.2022.

Вищевказані мобільні телефони мають характер речових доказів та визнані речовим доказами по справі (Постановою слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 від 09.09.2022).

Як встановлено в судовому засіданні, вищевказані предмети 09.09.2022 року було вилучене в ході обшуку. Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було направлено до суду 10.09.2022, тобто в межах строку, передбаченого ч.ч.3, 5 ст. 171 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий просить арештувати майно з метою забезпечення збереження речових доказів, в порядку, визначеному п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що мобільний телефон «Samsung A 50» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia» ІМЕІ НОМЕР_3 , які визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні і можуть бути використаний як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на зазначене майно буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

Крім того, матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту речових доказів може призвести до їх приховування, пошкодження, знищення, перетворення.

З метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя доходить висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчого слідчий суддя постановляє ухвалу, у якій, зокрема, зазначає, порядок виконання ухвали.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, визначивши місце зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровський області, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 09.09.2022 в ході проведення обшуку житла ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Samsung A 50» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia» ІМЕІ НОМЕР_3 .

Заборонити відчуження, розпорядження та користування вказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати у камері схову речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровський області, в порядку визначеному розділом «Зберігання речових доказів» Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1