Провадження № 1-кс/761/5874/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000666 від 19 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

У С Т А Н О В И В:

СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000666 від 19 квітня 2022 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, ч. 5 ст. 186 КК України.

21 квітня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України.

У повідомленні про підозру зазначено, що 19.04.2022 приблизно о 15:00 год., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала у приміщенні «обміну валют», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де до останньої звернувся ОСОБА_7 , з метою здійснити обмін валюти в розмірі 60 000 Євро для обміну в національну валюту.

Після отримання грошових коштів для обміну ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 19.04.2022, приблизно о 15:10 год., перебуваючи у приміщенні «обміну валют» розташованого за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 1-а, ОСОБА_4 помістила грошові кошти у рюкзак, що мала при собі. Після чого, ОСОБА_4 покинула приміщення «обміну валют», таким чином відкрито заволоділа грошовими коштами ОСОБА_7 в розмірі 60 000 Євро, що еквівалентно за встановленим курсом НБУ 1 894 752 грн. 00 коп.

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, а викраденими коштами розпорядилась на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі, просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

Підозрювана та її захисник заперечували щодо задоволення клопотання та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На обґрунтування свої доводів сторона захисту зазначила, що заявлені прокурором ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваної є не доведеними, оскільки ОСОБА_4 не має наміру переховуватися, а відтак на їх думку належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити інший менш суворий запобіжний захід.

З`ясувавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які вказують на факти, що ОСОБА_4 могла вчинити інкриміноване йому правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, підозра у яких їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.

Крім того, обґрунтованість підозри вже була предметом судового розгляду, а будь-яких доказів на спростування вказаної обґрунтованості сторонами провадження не надано.

Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також враховуючи, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали та підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).

Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Разом з цим, раніше при вирішенні питання щодо тримання під вартою ОСОБА_4 слідчим суддею в якості альтернативи визначено заставу та покладено обов`язки, суд вважаєв рамках дотримання принципу не погіршення в частині обмеження прав підозрюваної, слідчий суддя вважає за доцільним залишити ОСОБА_4 в якості альтернативи заставу у наведеному розмірі, при цьому, у випадку внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000666 від 19 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 18 липня 2022 року, включно, з визначенням розміру застави та покладанням обов`язків, передбачених ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 22.04.2022 року у справі № 758/3023/22.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1