Справа № 754/4242/22
У Х В А Л А
Іменем України

10 червня 2022 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002318 від 04.09.2021 року про обрання підозрюваному: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Сумгаїт, Азербайджанська Республіка, громадянину Азербайджанської Республіки, освіта 8 класів, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню доньку, 12 років, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , без визначеного місця реєстрації на території України, раніше не судимого (зі слів), запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 10.06.2022 року подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 03.09.2021 року, приблизно о 20:50 год., знаходячись на вулиці біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , побачив раніше незнайомого йому ОСОБА_8 , який розмовляв по телефону, після чого у нього виник умисел, направлений на відкрите викрадення майна, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, підійшов ззаду до потерпілого, після чого, з метою подолання його волі до опору, вчинив насильницькі дії, що не були небезпечними для життя та здоров`я потерпілого в момент заподіяння, що виразились у нанесенні одного удару кулаком руки в область потилиці та одного удару в область верхньої губи ОСОБА_8 , спричинивши останньому забійну рану верхньої губи.

В подальшому, ОСОБА_6 , шляхом ривку, відкрито викрав з рук потерпілого ОСОБА_8 мобільний телефон марки «HUAWAY 7», вартістю 1600 гривень 00 копійок.

Після чого, ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на загальну суму 1600 гривень 00 копійок.

За таких обставин слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 198400 грн.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, не працює, тобто не має постійного доходу, має вирок суду, але на день розгляду клопотання вирок не набрав законної сили, не має визначеного місце реєстрації в Україні, не виконав покладені на нього обов`язки ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.03.2022 року, якою йому вже було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, знаходячись на волі може переховуватись від органів слідства, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Адвокат заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки прокурор в своєму клопотанні не навів достатність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких підозрюваному ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати менш обтяжливий запобіжний захід, у вигляді цілодобового домашній арешту. При цьому зазначив, що підозрюваний самостійно прийшов до суду, що спрастовує доводи прокурора, що ОСОБА_6 буде переховуватись.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника. Також зазначив, що переховуватись наміру не має, працює на ринку неофіційно грузчиком. Щодо до порушень домашнього арешту зазначив, шо не зовсім зрозумів ухвалу і не знав, що взаголі не можно було виходити із дому. Просив застосувати до нього домашній арешт.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002318 від 04.09.2021 року, відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

06 січня 2022 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_6 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.03.2022 року відносно ОСОБА_9 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Строк дії даної ухвали закінчився 31.05.2022 року.

14 квітня 2022 року кримінальне провадження зупинене з об`єктивної неможливості звернення до суду з обвинувальним актом, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

04 травня 2022 року досудове розслідування у кримінальному провадженні було відновлено у зв`язку із наявністю об`єктивної можливості звернутись до суду з обвинувальним актом.

Однак підозрюваний на час дії запобіжного заходу тривалий час був відсутній за місцем проживання, визначеним в ухвалі суду, що підтверджується допитами свідків та рапортами працівників поліції.

31 травня 2022 року досудове розслідування у даному кримінальному провадженні було зупинено до розшуку підозрюваного.

Крім того, 31.05.2022 року допитані сусіди за місцем проживання ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , що проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_11 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 , які повідомили, що підозрюваний дійсно прожив за вищевказаною адресою, однак останнього не бачили тривалий час, місце його фактичного проживання їм не відоме.

В порядку ст. 208 КПК України підозрюваний ОСОБА_6 не затримувався.

У клопотанні слідчого та долучених до клопотання матеріалах наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому дій.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, які обґрунтовують клопотання, встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Враховуючи тяжкість злочину, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, із застосуванням насильства, не має визначеного місця реєстрації на території України, не працює, стосовно якого є вирок суду, який не набрав законної сили на день розгляду клопотання, не виконав обов`язки покладені на нього ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.03.2022 року, у зв`язку із чим, наведені в клопотанні обставини свідчать про існування значних ризиків до того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної його процесуальної поведінки.
При цьому, слідчий суддя враховує також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.
Крім того, слідчий суддя приходить до висновку, що у відповідності до п. 1 ч. 4 ст.183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177 та 178 цього Кодексу, про відсутність необхідності визначення підозрюваному розміру застави у кримінальному провадженні.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Взяти під варту ОСОБА_6 негайно в залі суду.

Строк тримання під вартою рахувати з 14 год. 00 хв. 10 червня 2022 року.

Строк дії ухвали - до 14 год. 00 хв. 08 серпня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_12