Справа №295/7881/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання подане старшим слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні№0001543 від 15.08.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що 14.08.2022 о 15 год. 40 хв. гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_6 , шляхом розбиття віконного скла, проникли до приміщення будинку АДРЕСА_1 , звідки, в умовах воєнного стану, намагались таємно викрасти чуже майно, яке належить гр. ОСОБА_7 , а саме: телевізор торгівельної марки "JVC", вартістю 16 000 грн., однак з причин, що не залежали від їх волі, не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.

За даним фактом 15.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості за № 0001543, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено, що 14.08.2022 року до чергової частини Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, надійшло повідомлення та в подальшому з письмовою заявою звернувся гр. ОСОБА_7 про те що цього ж дня, близько 15.40 год. він проїжджав на своєму власному автомобілі повз буд. АДРЕСА_1 , де проживає його син із дружиною та побачив, що в автомобілі таксі марки «Шкода Фабіа», що рухався, на пасажирському сидінні їде колишній співмешканець його доньки, як в подальшому встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, у вказаному автомобілі він побачив коробку з-під телевізора, схожу на ту, в яку був упакований телевізор, який він купував для свого сина, яка виглядала із вікна заднього сидіння вказаного авто. Запідозривши гр. ОСОБА_8 у крадіжці він наздогнав, а в подальшому і зупинив вказаний автомобіль таксі, з якого, після зупинки, швидко вибіг ОСОБА_8 та втік в напрямку вул. Андріївської в м. Житомирі. Оглянувши коробку, ОСОБА_7 виявив, що в ній дійсно знаходиться телевізор торгівельної марки «JVC» LT-55MU619, який він купив за власні кошти для сина, в сумі 16 000 грн., надавши відповідні документи, що підтверджують факт цієї покупки. Одночасно з цим на місце події ним було викликано працівників поліції.

Показання гр. ОСОБА_7 повністю підтримала його донька ОСОБА_9 , крім того повідомивши, що її колишній співмешканець гр. ОСОБА_8 користувався абонентським номером НОМЕР_1 .

Допитаний в якості свідка гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 показав, що працює таксистом та 14.08.2022 близько 15.00 год. отримав замовлення із абонентського номеру НОМЕР_1 та прибувши за адресою: м. Житомир вул. Київська, 39, до салону автомобіля сіли двоє осіб чоловічої статі. З ними обома він вирушив за адресою: АДРЕСА_2 , а потім АДРЕСА_3 . Саме із вказаного будинку за другою адресою вказані чоловіки винесли білу коробку із телевізором, яку в подальшому завантажили на заднє сидіння його автомобіля. Коли вони почали від`їжджати, то до них під`їхав автомобіль марки «Тойота корола», побачивши який один з чоловіків втік із автомобіля в сторону вул. Андріївської в м. Житомирі, залишивши коробку з телевізором в салоні його авто.

14.08.2022 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Житомир, 2-й пров. Танкістів, 7, працівниками поліції було виявлено та вилучено до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що по вул. Л. Українки, 17 в м. Житомирі, телевізор торгівельної марки «JVC» LT-55MU619, який належить гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ( тел. НОМЕР_2 ).

15.08.2022 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області телевізор торгівельної марки «JVC» LT-55MU619 визнано речовим доказом, у зв`язку з тим, що він є предметом вчинення даного кримінального правопорушення та може містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних експертиз можуть містити переконливі дані причетності осіб до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України (зокрема, але не виключно: подію кримінального правопорушення - час, місце, спосіб та ін. обставини вчинення кримінального правопорушення; винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, іншу інформацію, яка може бути визнана речовими доказами у кримінальному провадженні).

В судове засідання старший слідчий не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, клопотання про арешт майна підтримала та просила задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на телевізор торгівельної марки «JVC» LT-55MU619, який вилучено 14.08.2022 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, тимчасово позбавивши власника ОСОБА_7 права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11 Перекупка