УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні № 0002303 від 10.11.2021,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт та зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на банківський рахунок ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який відкритий та обслуговується в АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 (код валют 840, 978, 980), та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли та вже знаходяться на вищевказаному рахунку рахунок ОСОБА_4 .

Мотивуючи клопотання, прокурор вказує, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002303 від 10.11.2021 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 368 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні досліджується протиправна діяльність службових осіб Апарату Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних підрозділів ДСНС України, які у період з 2021 року по теперішній час налагодили протиправну схему вимагання, отримання неправомірної вигоди від представників суб`єктів господарювання за погодження дозвільної документації у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ), який із 21.01.2004 здійснює господарську діяльність як фізична-особа підприємець із основним видом діяльності 84.24 «Діяльність у сфері охорони громадського порядку та безпеки» та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за невстановлених обставин, але не пізніше грудня 2021 року, діючи умисно, з корисливим мотивом, вступив у попередню змову із невстановленими на даний час представниками Приватного акціонерного товариства «Камет-Сталь» (до 14.02.2022 Дніпровський коксохімічний завод, ДКЗХ), код ЄДР 05393085 (далі ПрАТ «ДКЗХ»), з метою надання неправомірної вигоди службовим особам ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, які виконують повноваження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізовує державну політику у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки та які, відповідно положень пункту 3 статті 11 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» № 2245-III від 18.01.2001 (в редакції статті із змінами, внесеними згідно із Законом № 1193-VII від 26.04.2014) та пункту 2 частини 1 статті 130 Кодексу цивільного захисту України, уповноважені погоджувати плани локалізації і ліквідації аварій (далі ПЛАС), обов`язок по підготовці яких, відповідно положень п.п. 10, 14 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України покладений на суб`єкт господарювання ПрАТ «ДКЗХ», за виконання своїх службових обов`язків та вчинення дій в інтересах ПрАТ «ДКЗХ», а саме за погодження ПЛАС цеху уловлювання ПрАТ «ДКЗХ».

Зокрема, ОСОБА_5 та невстановлені на даний час представники ПрАТ «ДКЗХ», достовірно знаючи про обов`язок суб`єкта господарювання ПрАТ «ДКЗХ» на розробку та погодження ПЛАС цеху уловлювання ПрАТ «ДКЗХ», надали невстановленим службовим особам ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, які діяли за попередньою змовою із ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , заступником начальника ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, неправомірну вигоду за наступних обставин.

Зокрема, за невстановлених слідством обставин, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та невстановлені на даний час службові особи ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, досягли домовленості щодо систематичного надання та отримання вказаними службовими особами неправомірної вигоди у сумі 17 000 грн. за одне погодження ПЛАС в інтересах зацікавленого суб`єкта господарювання ПрАТ «ДКЗХ».

На виконання раніше досягнутих домовленостей, ОСОБА_5 , у грудні 2021 року, перебуваючи у довірчих стосунках із ОСОБА_4 , знаючи, що ОСОБА_4 займає адміністративно-розпорядчу посаду заступника начальника ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, володіє лідерськими якостями та широким колом знайомств із службовими особами ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, на яких має особистий керівний вплив, підготувавши вказаний вище ПЛАС цеху уловлювання ПрАТ «ДКЗХ» 13.12.2021 особисто, діючи за вказівкою ОСОБА_4 , який повідомив про це ОСОБА_5 мобільним зв`язком, перебуваючи у м. Дніпро, передав його невстановленій працівниці ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, яка, в свою чергу, передала вказаний вище ПЛАС ОСОБА_4 .

22.12.2021 ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 , що ПЛАС готовий, після чого запросив ОСОБА_5 забрати виготовлений ОСОБА_4 документ.

23.12.2021 об 11:40 ОСОБА_5 отримав від ПрАТ «ДКЗХ» на власний банківській рахунок фізичної особи-підприємця № НОМЕР_4 , відкритий у AT «Універсал Бaнк» із рахунку № НОМЕР_5 ПрАТ «ДКЗХ» грошові кошти у сумі 25 000 грн. із призначенням платежу «Оплата ПЛАС по дог. №21/1716 от 27.08.2021 и сч. №:75 от 24.09.2021, Без НДС», частину з яких 20 000 грн. ОСОБА_5 29.12.2021 перерахував на власну банківську карту фізичної особи.

На виконання раніше досягнутої домовленості, 31.12.2021 о 10:15 ОСОБА_5 із банківської картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_6 перерахував на особисту банківську картку № НОМЕР_7 доньки ОСОБА_4 ОСОБА_10 грошові кошти у сумі 17 000 грн., після чого о 17:42 ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_4 та повідомив, що перерахував неправомірну вигоду.

31.12.2021 об 10:21 грошові кошти у сумі 17 000 грн. були перераховані із банківської картки № НОМЕР_7 доньки ОСОБА_4 ОСОБА_10 на банківську картку ОСОБА_4 № НОМЕР_2 .

Враховуючи вищевикладене, 31.12.2021, ОСОБА_5 надав неправомірну вигоду у сумі 17 000 грн. ОСОБА_4 , який діяв за попередньою змовою із невстановленими на даний час службовими особами ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.

30.08.2022 за вказаним фактом протиправної діяльності ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Постановою слідчого у провадженні від 07.09.2022 вказані кошти, які знаходяться на рахунку ОСОБА_4 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002303 від 10.11.2021.

В органу досудового розслідування, є підстави вважати, що вказане майно може бути приховане та відчужене підозрюваним ОСОБА_4 .

Таким чином, на даний час досудового розслідування, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який відкритий та обслуговується в АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 (код валют 840, 978, 980), з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та забезпечення збереження речових доказів. Беручи до уваги викладене, враховуючи, що санкцією ч. 3 ст. 368КК України передбачено конфіскацію майна, кошти, які знаходяться на банківському рахунку ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який відкритий та обслуговується в АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а також ті, що можуть надійти на банківський рахунок вищевказаної особи та можуть бути використані з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та забезпечення збереження речових доказів. Тому просить клопотання задовольнити

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора в частині накладення арешту на рахунок підозрюваного підлягає задоволенню, оскільки ОСОБА_4 30.08.2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, без накладення арешту на майно підозрюваного забезпечити виконання вироку суду в цій частині неможливо, відповідно з метою забезпечення виконання вироку в частині конфіскації майна підозрюваного клопотання підлягає задоволенню.

Водночас, клопотання прокурора в частині зупинення видаткових операцій по рахунку, задоволенню не підлягає, оскільки чинним КПК України не передбачений такий спосіб забезпечення кримінального провадження.

В той же час, слідчий суддя звертає увагу, що накладення арешту на майно передбачає собою зупинення видаткових операцій з зазначеними грошовими коштами.

Разом з тим, необхідно зазначити, що рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі № 916/73/19, від 10 жовтня 2019 року № 916/1572/19, від 17 січня 2020 року справа № 340/1018/19.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні № 0002303 від 10.11.2021 задовольнити частково.

Накласти арешт на банківський рахунок ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який відкритий та обслуговується в АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 (код валют 840, 978, 980).

В задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1