Справа №760/4182/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючого, раніше судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,
у кримінальному провадженні за №0002045 від 12.02.2013,
ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах досудового розслідування, тобто до 12.05.2022 року із визначеною заставою в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування поданого клопотання слідчий в клопотанні, а прокурор в судовому засіданні зазначали про те, що станом на час звернення до слідчого судді із зазначеним клопотанням зібрано достатньо доказів, щоб стверджувати про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, що надає право, за переконанням сторони обвинувачення, звертатися до слідчого судді із клопотанням про застосування одного із запобіжних заходів.

Також, продовжив прокурор, що на даний час наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, в такій кількості, що не вбачається підстав вести мову про застосування іншого не пов`язаного із триманням під вартою запобіжного заходу.
Так, прокурор впевнений, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, що є тяжким злочином. Зауважив, що ОСОБА_5 не має постійного доходу, не одружений, не працює, на даний час суспільно - корисливою працею не займається, раніше судимий, перебував у розшуку, а тому ставиться під сумнів наявність соціальних зв`язків, що підвищує ймовірність ризику переховування.

Прокурор переконаний, що більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

При цьому, враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, нездатність застави у межах, визначених ч.5 ст.182 КПК України, забезпечити виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків, є необхідним визначити останньому, як альтернативу, розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 , заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт у нічний час, посилаючись на необґрунтованість ризиків зазначених прокурором.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.
Заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Солом`янським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002045 від 12.02.2013 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 19.01.2013 приблизно о 21.00 годині, знаходячись в кімнаті квартири АДРЕСА_3 , вирішив повторно викрасти чуже майно. Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємного викрав з дивану, який знаходився в кімнаті, чуже майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: сумку «Cotinent СС- і», вартістю 105,95 гривень, в якій знаходився ноутбук «Lenovo IdeaPad :80А (59-332172)», вартістю 7326,85 гривень. Таємно викравши вказане вище майно, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, завдавши ОСОБА_7 , матеріалі збитки на загальну суму 7432,8 гривень.

Такі дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування було кваліфіковано за ч.2 ст.185 КК України як повторне викрадення чужого майна (крадіжка).
14.05.2013 постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 оголошено в розшук.

08.04.2013 ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
11.03.2021 постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві зупинено досудове розслідування, внесеного до ЄРДР за №0002045 від 12.02.2013, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

15.03.2021 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого задоволено, надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

04.04.2022 постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві досудове розслідування, внесеного до ЄРДР за №0002045 від 12.02.2013, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України відновлено.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в протоколі прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 ; протоколі допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності, вислухавши пояснення самого підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Тобто у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Відтак, на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.
У відповідності до положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
ОСОБА_5 хоча і підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, проте має постійне місце реєстрації та проживання в м. Києві.
Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, вищезазначені дані про його особу, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
У відповідності до ч.1, ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язків, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого, - відмовити.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 травня 2022 року включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 21.00 години до 06.00 години наступного дня.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом в рамках даного кримінального провадження;
2) повідомляти слідчого, прокурора та суд в рамках даного кримінального провадження про зміну місця проживання/роботи;
3) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту надати прокурору для направлення для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Контроль з виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на слідчого.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1