Справа № 521/9178/22
Номер провадження:1-кп/521/1329/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000265 від 18.05.2022 р. відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Одеси, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,раніше не судима,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України,

клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченої - ОСОБА_3 , (в режимі відеоконференції)

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду на розгляді під головуванням судді ОСОБА_1 перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 ,обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , яке мотивував тим, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.1, п. 3, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Також, прокурор вказує, що застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно обвинуваченої, передбачених ст. 176 КПК України, не забезпечить дієвості цього кримінального провадження та буде недостатнім для запобігання ризикам наведених в клопотанні, що будуть перешкоджати вирішенню таких завдань кримінального провадження як забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, з тим щоб обвинувачена, була притягнута до відповідальності в міру своєї вини.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої.
Обвинувачена та його захисник заперечували проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора та долучені документи, суд приходить до наступного висновку.
При вирішенні питання про застосування відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,суд враховує той факт, що ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 307 КК України, та відповідно до ст.12 КК України вказане кримінальне правопорушення віднесене до категорії тяжкого злочину.

Також, встановлено, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що тяжкість покарання, яке може загрожувати обвинуваченій у разі визнання її винною, може спонукати її до переховування від суду, з метою уникнення та ухилення від кримінальної відповідальності та покарання за кримінальні правопорушення, у скоєнні яких остання обвинувачується, оскільки міцні соціальні зв`язки відсутні.

Крім того, у справі не допитані свідки, тому суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, що дає підстави вважати що не виключена можливість впливу обвинуваченої на цих осіб з метою надання бажаних показів.
Крім того, як вбачається з наявних в розпорядженні суду документів, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєні умисного кримінального правопорушення, з корисливих мотивів, та враховуючи, що вона офіційно не працевлаштована, що свідчить про відсутність законних джерел доходів для існування, суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, що дає підстави вважати що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Стороною захисту не доведено, що встановлені судом ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на цей час припинили існування або зменшились.
Даних про такий стан здоров`я особи, що б унеможливлювало застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду не надано.
Також судом взяті до уваги відомості про вік і сімейний стан обвинуваченої ОСОБА_3 , які не перешкоджають перебуванню в слідчому ізоляторі, відсутність членів сім`ї чи утриманців, які потребують догляду за ними виключно обвинуваченим.
Зазначені обставини свідчать про недостатність будь-яких інших запобіжних засобів для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої та виправдовують застосування запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою, щодо неї.
Крім того, ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачена може не виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, є реальними, вони виключають можливість застосування міри запобіжного заходу щодо обвинуваченої на більш м`який.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій є забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Враховуючи передбачені ст.177 КПК України вимоги процесуального законодавства, які визначають мету і підстави застосування запобіжних заходів, суд приходить до висновку що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Враховуючи положення ч.5 ст.182 КПК України, тяжкість та обставини кримінального правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_3 , а також дані, що характеризують особу останньої, вважаю, за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи викладене, на підставі ст. ст. 314 - 316 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої, - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 11 вересня 2022 року, включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень (80 X 2481 = 198 480).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_3 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинувачену ОСОБА_3 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченій наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1