Провадження №1-кп/523/821/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.09.2022 м.Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 «Про зміну запобіжного заходу» у рамках розгляду кримінального провадження № 0000273 від 19.04.2021 року,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Суворовського районного суду міста Одеси знаходиться кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
В судовому засіданні обвинувачений просив змінити йому запобіжний захід для служби в ЗСУ.
Прокурор заперечував проти зміни запобіжного заходу.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, суд дійшов такого висновку, та встановив наступні обставини.
12.08.2021 року під час підготовчого судового засідання, ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОСІ УДПтСУ в Одеській області, строком до 11.10.21 року. 16.09.2021, 12.11.21,12.01.2022,04.03.2022,21.04.2022, 14.06.2022,20.07.2022 15.09.22 строк застосування запобіжного заходу було продовжено.
Згідно з ч.ч.1, 2, 3 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого, а вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу та до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ст.177 означеного Кодексу, метою застосування запобіжного заходу, наряду з іншим, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати злочинну діяльність.
З огляду на ст.178 вказаного Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.
Пунктом 5 ч.2 ст.183 цього ж Кодексу регламентовано, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Суд вважає, що наразі продовжує існувати і не зменшився ризик переховування від суду, адже ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні злочину, що відноситься до категорії тяжкого за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі до 8 років. Таким чином будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину та покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, існує ризик того, що останній може здійснити спроби переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкримінований йому злочин.
Суд також вважає, що продовжує існувати ризик можливого незаконного впливу на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки злочин який інкримінується ОСОБА_4 вчинений із застосуванням насилля. Після відкриття усіх зібраних доказів, анкетних даних наявних свідків, потерпілого, (їх місця проживання) існує висока вірогідність спроби обвинуваченого знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення встановлення обставин кримінального правопорушення, а також те, що обвинувачений може вплинути на свідків, потерпілого, які ще судом не допитані.
Обвинувачений схильний до продовження злочинної діяльності, адже за версією слідства вчинив злочин під час відбуття іспитового строку, тому продовжує існувати ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Як було встановлено судом обвинувачений є громадянином України, зареєстрований та проживає в м. Одесі, мешкає у цивільному шлюбі, має на утриманні малолітніх дітей ОСОБА_5 2020 р.н., ОСОБА_6 2017 р.н., ОСОБА_7 2016 р.н., що свідчать про наявність у нього стійких соціальних зв`язків. Проте, суд вважає, що конкретні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину та дані про його особу, вказують на неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам і забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків, та встановлені обставини виправдовують тримання особи під вартою, що зумовлює підстави для відмови у задоволенні клопотання ОСОБА_4 .
Крім того, згідно ст.615 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Таким чином, КПК України передбачає спеціальний порядок зміни запобіжного заходу, тож клопотання про зміну запобіжного заходу для служби у ЗСУ мало бути подане прокурору, а вже останній повинен підготувати клопотання, та направити його до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 331,615, 369-372, 392 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про зміну запобіжного заходу відмовити.
На ухвалу, може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою яка тримається під вартою з моменту вручення копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Головуючий суддя : ОСОБА_1