Справа № 758/3878/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2022 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого із заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000963, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.05.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

01.06.2022 до Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене із заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що СВ Подільським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000963 від 29.05.2022 відносно ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, 29.05.2022 приблизно о 13 год. 50 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні магазину «Сільпо», який належить ТОВ «Сільпо ФУД» (), що розташований за адресою: м. Київ, пр-т. Правди, 58, де побачив відділ з продажу молочних продуктів та в цей момент у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме масла солодковершкове Яготинське Екстра 82,5%, що належить ТОВ «Сільпо ФУД», вчинене в умовах воєнного стану.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 29.05.2022 приблизно о 13 годині 50 хвилин, перебуваючи в торгівельному залі у відділі продажу молочних продуктів магазину «Сільпо», підійшов до полиць та впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає з сторонніх осіб, шляхом вільного доступу, взяв масло солодковершкове Яготинське Екстра 82,5% в кількості 46 штук, вартістю 67 гривні 99 копійок (без урахування ПДВ) за одиницю на загальну суму 3127 гривні 50 копійок (без урахування ПДВ), де в подальшому вище викрадене майно поклав до свого рюкзака чорного кольору.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , разом із викраденим майном, яке знаходилось у рюкзаку чорного кольору пройшов повз касову зону не розрахувавшись за майно, тим самим, виконавши всі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення, до кінця, але кримінальне правопорушення не закінчив з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівниками магазину «Сільпо».
30.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.
Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.
Зокрема, на думку слідчого, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання за злочин, санкцією якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі, впливати на свідків та потерпілого з метою відмови або зміни ними показів, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки є неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала з мотивів, у ньому наведених та просила задовольнити, посилаючись на наявність зазначених вище ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, вказала, що жодні інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам.
В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити у зв`язку із його невмотивованістю та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, до введення на території України воєнного стану працював.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В межах кримінального провадження №0000963 від 29.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.
До клопотання долучені наступні письмові докази:
протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29.05.2022;
протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 29.05.2022;
протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 29.05.2022;
протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 29.05.2022;
протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.05.2022;
протокол огляду відеозапису від 30.05.2022;
постанова про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 30.05.2022;
повідомлення про підозру за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України ОСОБА_5 від 30.05.2022;
протокол допиту підозрюваного від 29.05.2022.
Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.
Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до практики Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Разом із тим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими наступним чином.
Зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, шляхом ухилення від явки на виклик слідчого або прокурора та/або зміни місця проживання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки максимальною санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років.
Крім того, підозрюваний може впливати на свідків з метою надання завідомо неправдивих показів або відмови від надання показів, шляхом здійсненням незаконного тиску, оскільки вони є безпосередніми очевидцями вчиненого правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного; вік; стан здоров`я та майновий стан підозрюваного.
Таким чином, суд бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного, який раніше судимий за вчинення майнових злочинів до реального терміну позбавлення волі, однак на шлях виправлення не став і знову притягується до кримінальної відповідальності, непрацевлаштований, неодружений, має місце проживання у м. Києві, та доходить висновку, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення з метою забезпечення існування.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Зважаючи на доведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України підозрюваному слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб є достатньою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також відповідно до ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, визначені частиною 5 вказаної статті.
Керуючись ст. 176-178, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000963, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.05.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту фактичного затримання в порядку ст. 208 КПК України, тобто з 29 травня 2022 року по 27 липня 2022 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: UA1012089, отримувач ДКСУ, м. Київ, , банк отримувача Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, ПІБ платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити у 2 місяці з моменту внесення застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м. Києва.
Строк дії ухвали визначити по 27 липня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11