печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000661 від 02.06.2022 прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника другого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000661 від 02.06.2022 прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника другого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчими Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000661 від 02.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає наступне.

Під час проведення досудового розслідування встановлюються обставини незаконного, без передбаченого чинним законодавством обов`язкового прикордонного та митного контролю, переправлення громадян України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та інших осіб черездержавний кордон України, вчиненого невстановленими особами Державної прикордонної служби України, Державної митної служби України таНаціональної поліції України протягом березня 2022 року в районі пункту пропуску «Косино» та «Лужанка», Берегівського району, Закарпатської області.

Систематичний характер та однаковий спосіб незаконного переправлення через державний кордону України вищевказаних фізичних осіб свідчить про неможливість таких дій без участі та впливу працівників Державної прикордонної служби України, Державної митної служби України та інших працівників правоохоронних органів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до графіку чергувань в наступні дати можливого незаконного переправлення осіб через державний кордон України на ПП «Косино» виконували свої службові обов`язки наступні працівники Державної прикордонної служби України, які можливо причетні до незаконного переправлення осіб через державний кордон України а саме:

-07.03.2022 (дата незаконного переправлення ОСОБА_4 через кордон): ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ;

-10.03.2022 (дата незаконного переправлення ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 через кордон) ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 ;

-16.03.2022 (дата незаконного переправлення ОСОБА_9 через кордон) ОСОБА_13 , ОСОБА_18 ;

-17.03.2022 (дата незаконного переправлення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 через кордон) ОСОБА_14 , ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 .

Разом з тим, із матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказані службові особи Державної митної служби України, Державної прикордонної служби України та Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області не пов`язанні родинними або дружніми зв`язками іззазначеними фізичними особами, яких незаконно переправили через державний кордон України, що свідчить про можливе отримання грошової нагороди за такі дії.

10.08.2022 в ході обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_20 від 25.07.2022 у справі № 757/17637/22-к за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_13 вилучено:

1)копії бланків довідок ІНФОРМАЦІЯ_10 у кількості 3 шт.,

2)грошові кошти у кількості 10000 (десять тисяч) доларів США (100 банкнот номіналом 100 доларів США),

3)грошові кошти у кількості 10000 (десять тисяч) Євро (62 банкноти номіналом 100 Євро, 1 банкнота номіналом 200 Євро, 72 банкноти номіналом 50 Євро).

11.08.2022 винесено постанову про визнання перелічених вище предметів речовими доказами та призначено судово-технічну експертизу щодо грошових коштів.

Так, вилучені грошові кошти можуть бути отримані ОСОБА_13 злочинним шляхом, а також можуть бути фальшивими тамістити інформацію, яка має значення для досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні.

Крім того, відповідно до відомостей, отриманих в ході огляду записів відеоспостереження проходження 16.03.2022 митного та прикордонного контролю в пункті пропуску «Косино» пасажирів автомобіля марки «Мерседес» коричневого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , установлено, що ОСОБА_13 , який був на чергуванні не оглянув зазначений автомобіль, тобто діяв всупереч законодавства та не виконував службові обов`язки належним чином, за що міг отримати незаконну матеріальну винагороду у вигляді грошових коштів.

Тому, банкноти зазначених грошових коштів мають значення для встановлення об`єктивної істини у справі, оскільки можуть містити відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим вони визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з метою збереження речових доказів наразі виникла необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно, перелік якого зазначений вище.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Прокурором в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що вилучені в ході обшуку предмети можуть містити відомості про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, та можуть бути використанні як докази у даному кримінальному провадженні та вказувати на зв`язки осіб до вчинюваного злочину, а також предмети та документи, які використовувались для маскування вчинюваних злочинів, у зв`язку з чим можуть мати доказовий характер.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, вилучене під час обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_13 майно, а саме:
1)копії бланків довідок ІНФОРМАЦІЯ_10 у кількості 3 шт.,
2)грошові кошти у кількості 10 000 (десять тисяч) доларів США (100 банкнот номіналом 100 доларів США),
3)грошові кошти у кількості 10 000 (десять тисяч) Євро (62 банкноти номіналом 100 Євро, 1 банкнота номіналом 200 Євро, 72 банкноти номіналом 50 Євро), із забороною власнику (володільцю) користуватися та розпоряджатися вказаним майном.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляціної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1