Справа №295/8178/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000384 від 15.08.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що 15.08.2022 близько 05 години 50 хвилин року невідома особа незаконно проникла на територію домоволодіння та у житловий будинок АДРЕСА_1 , звідки таємно, в умовах воєнного стану, викрала монітор марки «Samsung», мобільний телефон марки «Noкia» та гаманець зеленого кольору, чим спричинила ОСОБА_4 матеріального збитку на суму, що встановлюється.
Встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .
В період часу з 18 години 28 хвилин 15.08.2022 року по 19 годину 20 хвилини 15.08.2022, під час проведення огляду місця події за адресою: Житомирська область, Житомирський район, с. Березівка, на відстані близько 50 м від домоволодіння АДРЕСА_3 , на узліссі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав: мобільний телефон марки «Noкia» в корпусі чорного коьору з сім-картою з номером НОМЕР_1 , зарядний блок марки «Meizu» з шнуром марки «Asus», які поміщено до спец пакету PSP 1168491; монітор марки «Samsung» моделі S24D300 з блоком живлення «Samsung» моделі А2514_KSM, який опечатаний відповідною біркою, яка відповідно підписана, засвідчена підписами понятих. Вказане вилучене майно вилучено до ВП №1 ЖРУП, що у м. Житомир по вул. Покровській, 88.
15.08.2022 вищезазначені мобільний телефон марки «Noкia» в корпусі чорного кольору з сім-картою з номером НОМЕР_1 , зарядний блок марки «Meizu» з шнуром марки «Asus», монітор марки «Samsung» моделі S24D300 з блоком живлення «Samsung» моделі А2514_KSM визнано речовими доказами, про що винесено відповідну постанову.
15.08.2022 у якості свідка допитаний ОСОБА_5 , який вказав, що вищезазначене майно він викрав у будинку, в який проник, що за адресою: дачний масив, АДРЕСА_1 та в подальшому мав намір розпорядитись викраденим майном на власний розсуд.
Враховуючи, що вищезазначене вилучене майно є безпосереднім предметом вчинення кримінального правопорушення, у органу досудового розслідування виникла необхідність у призначенні та проведенні товарознавчих експертиз та криміналістичних досліджень, для чого потрібно накласти арешт. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Слідчий в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду клопотання повідомлялася згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.
Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України рри проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Noкia» в корпусі чорного кольору з сім-картою з номером НОМЕР_1 , зарядний блок марки «Meizu» з шнуром марки «Asus», монітор марки «Samsung» моделі S24D300 з блоком живлення «Samsung» моделі А2514_KSM, що належить ОСОБА_4 та позбавити власника та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 Перекупка