Справа № 991/2395/22
Провадження 1-кс/991/2416/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

11.07.2022 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 від 11.07.2022 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 01.07.2022.

Вказана скарга на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 11.07.2022 була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданої скарги

У зазначеній скарзі ОСОБА_3 вказує, що 04.07.2022 ним, відповідно до вимог статей 214 КПК України, подано заяву про вчинення кримінального правопорушення від 01.07.2022 №01-1/07-22.
У вказаній заяві ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄРДР та розпочати кримінальне провадження за фактом вчинення керівництвом Офісу Генерального прокурора кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.368 КК України.
Вказана заява була отримана уповноваженими особами НАБУ 05.07.2022, однак у 24-годинний строк, відомості за вказаною заявою адвоката до ЄРДР не внесені.
Враховуючи вказане, адвокат просить задовольнити його скаргу та зобов`язати уповноважених службових осіб НАБУ внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, викладене у його заяві від 01.07.2022 та розпочати досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
2.Позиція учасників судового засідання

У судовому засіданні адвокат у повному обсязі підтримав доводи поданої скарги і просив її задовольнити.
Представник НАБУ в судове засідання не з`явився, однак до його початку надіслав письмові пояснення, в обґрунтування яких зазначив, що вказану заяву ОСОБА_3 отримано 05.07.2022 та зареєстрована за №Т-4671. За результатами розгляду вказаної заяви, Головним підрозділом детективів НАБУ не встановлено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення посадовими особами Офісу Генерального прокурора кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів Національного бюро.

За таких обставин, представник НАБУ вказує, що відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР. Про вказані обставини заявника було повідомлено листом від 07.07.2022 за №111-188/11300.
Враховуючи вказане, представник НАБУ у своїх поясненнях просить відмовити у задоволенні поданої скарги та розглянути її за його відсутності.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР.
Отже, бездіяльність яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.
Так, згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п.4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

З долученої до скарги заяви вбачається, що адвокат ОСОБА_3 порушував у ній

питання про необхідність внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за фактом вчинення посадовими особами Офісу Генерального прокурора злочину, що полягає в отриманні останніми неправомірної вигоди за зміну груп прокурорів у кримінальних провадженнях щодо ОСОБА_4 .

На переконання адвоката, відомості про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення відомий прокурорам Офісу Генерального прокурора, зокрема ОСОБА_5 , яку було виключено з групи прокурорів у низці кримінальних проваджень, та яка повідомила ОСОБА_4 та його адвокатам, що таке виключення могло відбутися через отримання вищим керівництвом Офісу Генерального прокурора неправомірної вигоди.

Вказані обставини, на думку адвоката, свідчать про вчинення злочину передбаченого ч.4 ст. 368 КК України і тому у своїй заяві просив внести відповідні відомості про такі злочини до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України.

Так, у ході аналізу поданої заяви та скарги, слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення вказаного кримінального корупційного правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

У поданій заяві відсутні конкретні відомі заявнику обставини вчинення службовими особами Офісу Генерального прокурора дій, які б містили ознаки об`єктивної сторони злочину, відповідальність за який передбачена ч.4 ст. 368 КК України, а саме одержання службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

Так, адвокат ОСОБА_3 в обгрунтування своєї заяви повідомляє тільки про деталі спілкування ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_6 , а також свого спілкування з прокурором ОСОБА_5 , яка в ході приватної розмови поставила питання про суму неправомірної вигоди, яку надано керівництву Офісу Генерального прокурора за зміну групи прокурорів. Водночас, адвокатом жодним чином не наведено будь-яких обставин, які б свідчили про дійсність існування таких розмов.

У заяві висловлене припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, яке адвокат ОСОБА_3 робить, ґрунтуючись виключно на висловлюванні. Тобто, фактично відомості про імовірне вчинення тяжкого корупційного правопорушення ґрунтується на суб`єктивному сприйнятті прокурора ОСОБА_5 щодо ситуації по виключенні її з групи прокурорів, а також суб`єктивній оцінці адвоката висловлювань, виражених ОСОБА_5 .

Слідчий суддя вважає, що вказаних обставин, які є припущеннями адвоката, недостатньо для висновку про наявність кримінального правопорушення, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування. У даному випадку невиправданим є застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданій ОСОБА_3 заяві.

Тому, на переконання слідчого судді, ініціювання кримінального провадження за відповідними фактами може призвести до безпідставного залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також необґрунтованого витрачання сил і засобів правоохоронних та судових органів.

Враховуючи викладене, слідчий суддя констатує відсутність стверджуваної заявником бездіяльності з боку уповноважених осіб НАБУ, що є підставою для відмови у задоволенні його скарги.

Керуючись ст.214, 303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

2.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1