Справа № 461/3605/21
Провадження № 1-кс/461/1888/22
30.05.2022 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, -
Стверджує, що станом на сьогоднішній день всі необхідні слідчі дії з вказаним автомобілем вже проведені, в тому числі експертизи, а тому просить скасувати арешт на автомобіль марки «Subaru Outback» реєстраційний номер НОМЕР_1 .
В судове засідання заявник, слідчий та прокурор не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду вказаного клопотання по суті.
З врахуванням цього та зважаючи на встановлені КПК України строки розгляду заяви суд прийшов до висновку про можливість розгляду вказаного клопотання у їх відсутності.
Вивчивши матеріали клопотання, матеріали клопотання про накладення арешту, приходжу до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Стаття 7 та 16 КПК України передбачають, що одними із загальних засад кримінального провадження є верховенство права, законність та недоторканість права власності.
Відповідно до положень ч.1, 4 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
П.3 ч.2 ст.283 КПК України визначено, що звернення до суду із обвинувальним актом - є однією із форм закінчення досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом. Потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач та інші особи мають право звертатися до суду з клопотаннями про вирішення питань, які безпосередньо стосуються їх прав, обов`язків чи законних інтересів. Частиною 2 ст. 539 КПК України чітко визначено суд в який потрібно звертатися для вирішення різного роду клопотань.
Враховуючи викладене, в задоволені клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід відмовити, та роз`яснити заявнику, що вирішення вказаного питання відноситься до компетенції суду, визначеного відповідно ч.2 ст. 539 КПК України.
Керуючись ст.ст. 174, 303-307, 309, 372, 539 КПК України, слідчий суддя,-
у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, - відмовити.
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1