Справа № 991/2256/22
Провадження № 1-кс/991/2274/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
установив:
04.07.2022 поштою до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга за вих. №326/22 від 27.06.2022, яка підписана представником ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_2 , на бездіяльність детектива НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. В скарзі зазначено, що 24.05.2022 за вих. №167/22 головою громадської організації на адресу НАБ України було подано заяву про вчинення злочинів з підстав виявлених фактів, що відображені у деклараціях за період з 2016 по 2021 роки, недостовірних відомостей, які були подані директором комунального підприємства «ДЕКОРАТИВНІ КУЛЬТУРИ» Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_3 , які відрізняються від достовірних на суму близько 10 000 000 грн. Ця заява була отримана представником НАБ України 03.06.2022, однак, всупереч положенням ст.214 КПК України, протягом 24 годин відомості щодо кримінальних правопорушень не були внесені до ЄРДР. Заявник просить поновити термін на подання скарги, оскільки спочатку таку скаргу заявник намагався подати 16.06.2022 за допомогою сервісу «Електронний суд», однак з невідомих йому технічних причин його скарга не була прийнята та розглянута; визнати дії працівників НАБ України протиправними щодо невнесення в ЄРДР заяви від 24.05.2022 та зобов`язати внести відомості про кримінальне правопорушення до Реєстру.
Дослідивши матеріали скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги з огляду на таке.

І. Питання, пов`язані із відкриттям провадження по скарзі
Відповідно до положень статті 304 КПК України, при вирішенні питання про відкриття провадження за скаргою слідчому судді серед іншого належить встановити чи була така скарга подана особою, яка має право на її подання.
На конверті з відповідною відміткою підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» відправником зазначено Громадську організацію «Платформа Громадський контроль» , адреса 49101, м. Дніпро, пр. Пушкіна, 21, а/с 5463.
Подану скаргу 27.06.2022 підписано представником ОСОБА_2 та додано копію довіреності від 22.02.2022, якою голова Правління ГО ОСОБА_4 доручив ОСОБА_2 представляти інтереси громадської організації в усіх установах, організаціях, підприємствах України, в т.ч. і в судах різних інстанцій, отримувати документи, що направляються на адресу ГО, на виконання чого наділений всіма правами, які належать ГО. Інших документів до скарги не додано.
Право на подання скарги має конкретна фізична особа з відповідним статусом, представник юридичної особи за відповідними повноваженнями, згідно з критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Вказаною статтею визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскарженні, а також визначено коло осіб, які мають право на їх оскарження.
Слідчий суддя виходить з того, що заявником є юридична особа, яка може реалізувати своє право на звернення до суду лише через представника. У кримінальному процесуальному законодавстві статус представника заявника окремо не визначено. У випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України (ч. 6 ст. 9 КПК України). Тому, з огляду на такі обставини, слідчий суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2 частини 1 статті 7 КПК України). Загальний аналіз положень процесуального законодавства дає підстави вважати, що для того, щоби визнати особу такою, що діє від імені юридичної особи, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності). Повноваження з представництва підтверджуються документами, передбаченими статтею 50 КПК України, якщо представником є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; копією установчих документів юридичної особи - якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; довіреністю - якщо представником є працівник юридичної особи.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Отже, належним процесуальним реагуванням на вищезгадане порушення буде повернення скарги.
Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне окремо зауважити, що заявником на підтвердження дійсності направлення заяви від 24.05.2022 про вчинення кримінальних правопорушень директором комунального підприємства «ДЕКОРАТИВНІ КУЛЬТУРИ», належного доказу не надано. До скарги додано копію заяви ГО «Платформа Громадський контроль», яку за вих. №167/22 було направлено на адресу Голови НАЗК ОСОБА_5 з проханням проведення повної перевірки декларацій.
Слідчий суддя критично оцінює посилання заявника про відправку вказаної заяви засобами поштового зв`язку «Укрпошта» трекінговий номер: 475, оскільки за вказаними даними не можливо перевірити, чи дійсно саме та заява, про яку зазначає заявник, була направлена та отримана відповідними органами. Такий трекінговий номер лише підтверджує направлення та отримання якогось поштового повідомлення, однак не розкриває його змісту. Будь-яких інших підтверджень направлення заяви від 24.05.2022 заявник не надав.

ІІ. Поновлення строку подання скарги на бездіяльність детектива
У скарзі порушується питання про поновлення строку подання скарги на бездіяльність слідчого НАБ України у зв`язку з тим, що заявник намагався подати 16.06.2022 за допомогою сервісу «Електронний суд», однак з невідомих йому технічних причин його скарга не була прийнята та розглянута. Однак, доказів на підтвердження вказаного факту заявник не надає.
Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Заявник стверджує, що заяву про кримінальне правопорушення за вих. №167/22 від 24.05.2022 було направлено засобами поштового зв`язку «Укрпошта» трекінговий номер: 475 та було вручено особисто представнику 03.06.2022.
Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.
У постанові Касаційного кримінального суду Верховного суду від 23 січня 2020 року у справі № 334/3446/15-к зазначено:
«Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Такі обставини мають бути підтверджені належними фактичними даними».
Відтак, заявником у скарзі повинні бути зазначені: 1) об`єктивні підстави, які перешкодили подати скаргу у строк, визначений законом; 2) дату звернення до уповноваженого органу із заявою про вчинення кримінального правопорушення; 3) підтвердження обставин направлення до Вищого антикорупційного суду скарги 16.06.2022 за допомогою сервісу «Електронний суд» та неприйняття і відправлення такої скарги зазначеним сервісом.

ІІІ. Підсудність Вищого антикорупційного суду
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Заявником у скарзі зазначено про невиконання уповноваженими особами НАБ України вимог ст. 214 КПК України стосовно поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.05.2022.

Зі змісту доданої до скарги копії заяви вбачається, що ГО «Платформа Громадський контроль» звернулася до Голови Національного агентства з питань запобігання корупції, за фактом внесення недостовірних відомостей директором комунального підприємства «ДЕКОРАТИВНІ КУЛЬТУРИ» Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_3 , дії якої підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366-2 КК України.

За приписами ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК України.

Корупційними вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу; кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст. 366-2 та ст.366-3 цього Кодексу (примітка до статті 45 КК України).

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України.

За змістом ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України передбачені умови, наявність хоча б однієї з яких повинна мати місце, при вирішенні питання про підсудність кримінального провадження Вищому антикорупційному суду щодо корупційних кримінальних правопорушень, передбачених вищезазначеними статтями Кримінального кодексу України, а саме: за суб`єктом вчинення кримінального правопорушення (п.1 ч.5 ст.216 КПК України); за розміром предмета кримінального правопорушення або розміру завданої шкоди, якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків (п.2 ч.5); за службовою особою, щодо якої вчинено кримінальні правопорушення, передбачені ст.369 або ч.1 ст.369-2 КК України (п.3 ч.5).

Таким чином, слідчі судді Вищого антикорупційного суду не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України.

Зважаючи на те, що в скарзі ГО «Платформа Громадський контроль» мова йде про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366-2 КК України, директором комунального підприємства «ДЕКОРАТИВНІ КУЛЬТУРИ», однак, відсутні відомості про те, що таке підприємство відноситься до суб`єктів великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити чи передбачений такий суб`єкт злочину в п.1 ч.5 ст.216 КПК України, а тому підстави і процесуальні повноваження з розгляду цієї скарги у слідчого судді Вищого антикорупційного суду відсутні.

Частиною 2 статті 304 КПК України закріплено, що скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З огляду на викладене слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, оскільки скарга подана особою, яка не надала документів на підтвердження повноважень на вчинення таких дій. Крім того, скарга подана після закінчення встановленого законодавством строку, і слідчий суддя не знайшов підстав для його поновлення.
Насамкінець слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що дієві механізми контролю за діяльністю державних органів, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів та їх посадових чи службових осіб з боку громадянського суспільства є необхідними та схвальними діями у незалежній демократичній державі, джерелом влади якої є народ. Однак, викриття та розслідування негативного суспільного явища, яким є корупція, має здійснюватися у чітко встановлених законодавством України рамках, що передбачає також дотримання норм закону і з боку громадських організацій, які здійснюють такий суспільний контроль.
Керуючись статтями 33-1, 117, 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
постановив :
Повернути представнику Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_2 скаргу на бездіяльність слідчого Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6