ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3883/22
провадження № 1-кс/753/2119/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про часткове скасування арешту з майна, -
В С Т А Н О В И В :
У жовтні 2022 року до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 20.04.2022 у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР №0001037 від 04.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 111-1 КК України та вилученого під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 . В обгрунтування вимог клопотання заявник посилався на незаконність продення обшуку за місцем проживання свого довірителя ОСОБА_3 , а саме, за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, під час проведення обшуку вилучено та арештовано майно, яке належать ФОП ОСОБА_4 , арешт з якого просив зняти адвокат ОСОБА_2 . Вказані речі отримані ОСОБА_5 згідно акту прийому передачі від 10.12.2022 укладеного між ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_4 .
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання клопотань, скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню, з наступних підстав.
У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає звертається до слідчого судді покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк, та підлягає оскарженню до слідчого судді.
Як вбачається з тексту поданого клопотання, адвокат ОСОБА_2 є представником ОСОБА_3 , тобто особи за місцем мешкання якого було вилучено речі, з яких адвокат просив частково скасувати арешт, які належать ФОП ОСОБА_4 та перебувають у користуванні ОСОБА_5 , та на підтвердження своїх повноваджень надав до матеріалів клопотання ордер на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_3 від 01.05.2022.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Вказаною нормою закону визначено вичерпний перелік осіб, які мають право звертатися до слідчого судді зі клопотаннями про скасування арешту майна повністю або частково у межах кримінального провадження.
За змістом абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, саме на особу, яка звертається з клопотанням про скасування арешту майна покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.
Відповідно до ст. 45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).
Згідно зі ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Так на обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що саме ФОП ОСОБА_4 є володільцем майна у вищевказаному кримінальному провадженні, яке було вилучено за місцем проживання ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , яким наразі користується ОСОБА_5 , при цьому, його статус не вбачається із документів, поданих у розпорядження слідчого судді, що позбавляє можливості на даному етапі розгляду клопотання встановити права та обов`язки особи в інтересах якої до суду звернувся адвокат, та ставить під сумнів питання щодо повноважень (статусу) зазначеної особи у вказаному кримінальному провадженні.
Зокрема до матеріалів поданого клопотання не долучено ордеру (договору) із володільцем вилученого під час обшуку майна, та/або володільцем майна ОСОБА_5 , які б підтверджували той факт, що саме власник майна ФОП ОСОБА_4 або володілець ОСОБА_3 уповноважували адвоката ОСОБА_2 на захист їх прав у кримінальному провадженні №0001037, та серед іншого, і подавати вказане клопотання про скасування арешту із належного майна, що передбачають приписи процесуального закону, а саме ст. 174 КПК України.
Таким чином, клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не має повноважень його подавати.
Також, у клопотанні не зазначено назви та адресу суб`єкта оскарження (щодо відповідної ідентифікації вищевказаних посадових осіб, які не визначені, в тому числі, як учасники процесу).
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. У чинному КПК України прямо не передбачено повернення клопотань про скасування арешту майна у випадку подання такого з порушенням вимог КПК України, однак в даному випадку слідчий суддя вважає за можливе застосувати аналогію закону, та застосувати вимоги п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України при розгляді вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б передбачала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КК України.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права повторного звернення до слідчого судді з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.
У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя вважає необхідним, відповідно у силу ст. 174 КПК України повернути вказане клопотання із усіма доданими до нього матеріалами, оскільки воно подано особою, яка не має права подавати клопотання.
Керуючись ст.ст. 174,303,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про часткове скасування арешту з майна - повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку передбаченому КПК України.
Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та всіма доданими до нього матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: