Справа №463/4487/22
Провадження №1-кс/463/3210/22
У Х В А Л А
про повернення клопотання

28 червня 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в межах кримінального провадження №0000212 від 19.09.2016 року, накладеного ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06.01.2022 року по справі №757/156/22-к, -

встановив:
Адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 подав до Личаківського районного суду м.Львова в порядку ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту з майна в межах кримінального провадження №0000212 від 19.09.2016 року, накладеного ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06.01.2022 року по справі №757/156/22-к.
Оглянувши матеріали клопотання та додані до нього письмові документи, вважаю, що його слід повернути заявнику виходячи з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів клопотання заявник, звертаючись до Личаківського районного суду м.Львова із вказаним клопотанням, обґрунтовує мотивованість та підставність подачі такого покликаючись на положення ст.174 КПК України.
Відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ст. 174 КПК України).
З огляду на те, що представник особи, щодо майна якої подано клопотання про скасування арешту, у своєму клопотанні не посилається на відсутність потреби у подальшому його застосуванні, як на підставу скасування арешту майна, і зазначає лише про необґрунтованість накладення арешту, то, з огляду на принцип диспозитивності, слідчий суддя має встановити наявність або відсутність лише тієї підстави для скасування арешту, про яку зазначає заявник.
Таким чином, для вирішення питання про скасування арешту, слідчому судді на даному етапі належить встановити, чи було доведено заявником, що арешт на майно було накладено необґрунтовано.
Відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, про обґрунтованість арешту, накладеного на підставі п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, свідчать, зокрема наступні обставини: такий захід забезпечення кримінального провадження передбачений кримінальним процесуальним законом; існують факти або інформація, які вказують на те, що майно, на яке накладено арешт, належить підозрюваному, обвинуваченому, засудженому або юридичній особі, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно матеріалів клопотання та доданих до нього письмових документів вбачається, що заявник просить скасувати арешт з майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 06.01.2022 року по справі №757/156/22-к в межах кримінального провадження №0000212 від 19.09.2016 року. Вказану ухвалу постановлено за результатами розгляду клопотання процесуального прокурора Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні №0000212 від 19.09.2016 року, досудове розслідування якого здійснюється слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань.
Зважаючи на положення ст.174 КПК України щодо суб`єкта уповноваженого на розгляд клопотання про скасування арешту майна, суддя приходить до висновку про те, що оскільки арешт накладено Печерським районним судом м.Києва, то вказаний суд виходячи із положень ст.174 КПК України уповноважений на розгляд питання про скасування такого.
Вказаний висновок підтверджується також і наступним.
Аналіз положень ст.174 КПК України дає підстави стверджувати про те, що арешт майна підлягає скасуванню у випадку необґрунтованості його накладення або потреба в такому відпала.
Зробити висновок про необґрунтованість накладеного арешту, а відтак наявність підстав для його скасування, слідчий суддя, суд може лише у випадку дослідження матеріалів справи (клопотання про арешт майна з додатками), які і були підставою для накладення арешту та які з врахуванням даної справи знаходяться у володінні Печерського районного суду м.Києва.
Відповідно до вимог ст.93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Згідно ч.1 ст.23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо.
Так як слідчий суддя не є суб`єктом, уповноваженим на збір доказів, так як до повноважень такого згідно положень п.18 ч.1 ст.3 КПК України належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, а відтак позбавлений можливості витребувати справу з іншого суду.
А відтак зважаючи на те, що арешт на майно, з клопотанням про скасування якого звернувся заявник, накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва, то враховуючи принцип диспозитивності, згідно якого слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважені КПК України, а відтак суд приходить до висновку, що подане в порядку ст.174 КПК України клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Личаківського районного суду м. Львова.
При цьому, слід роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права звернення з вказаним до слідчого судді Печерського районного суду м.Києва в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.
Керуючись вимогами ст.174 КПК України, -

постановив:
клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в межах кримінального провадження №0000212 від 19.09.2016 року, накладеного ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06.01.2022 року по справі №757/156/22-к - повернути заявнику.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1