печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8968/22-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2022 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2, розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 про встановлення процесуального строку у кримінальному провадженні № 0000979 від 04.02.2014 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання, у якому адвокат ОСОБА_3 просить встановити для слідчого, уповноваженому здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000979 від 04.02.2014 року, та прокурору, уповноваженому здійснювати процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000979 від 04.02.2014 року, процесуальний строк тривалістю один місяць з дня постановлення ухвали для прийняття одного з передбачених ч. 1 ст. 283 КПК України процесуальних рішень за наслідками здійснення досудового розслідування стосовно ОСОБА_1 .

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Так, вказане клопотання підписане адвокатом ОСОБА_3, на підтвердження своїх повноважень останнім, долучено копія свідоцтва та ордер.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з ч. 3 ст. 26 України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Так, перелік документів, що засвідчують повноваження адвоката у кримінальному провадженні, встановлено в ч. 1 ст. 50 КПК, за вимогами якої повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Зі змісту положень кримінального процесуального законодавства вбачається, що законодавець чітко передбачив дві форми залучення та участі захисника:1) на підставі договору із захисником (ст. 51 КПК); 2) захист за призначенням (ст. 49 та ст. 53 КПК і Закон України «Про безоплатну правову допомогу»).

Статтею 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено підстави для здійснення адвокатської діяльності. Зокрема, згідно з ч. 1 цієї статті адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Стаття 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає форму та зміст договору про надання правової допомоги, який укладається в письмовій формі (ч. 1). Виключні обставини, за яких договір може укладатися усно, передбачено у ч. 2 цієї статті, зокрема, він може вчинятися усно лише у випадках: 1) надання усних і письмових консультацій, роз`яснень із правових питань з подальшим записом про це в журналі та врученням клієнту документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди); 2) якщо клієнт невідкладно потребує надання правової допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.

Відповідно до положень ст. 51 КПК договір із захисником має право укласти особа, передбачена в ч. 1 ст. 45 цього Кодексу, а також інші особи, які діють в її інтересах, за її клопотанням або за її наступною згодою.

Тобто, аналіз положень законодавства свідчить, що договір є обов`язковою умовою для надання кваліфікованої правничої допомоги і представництва особи у кримінальному провадженні. При цьому такий договір укладається в письмовій формі і лише у виключних випадках - в усній у разі подальшого його підписання сторонами.

В іншому ж випадку, за змістом ч. 3 ст. 21 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» повноваження адвоката підтверджуються дорученням Центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги та довіреністю відповідно до вимог процесуального законодавства.

Таким чином, у ч. 1 ст. 50 КПК законодавець закріпив дві групи документів, наявність яких підтверджує повноваження захисника на участь у конкретному кримінальному провадженні та які обов`язково надаються суду: документ, що підтверджує право особи на заняття адвокатською діяльністю (оскільки захисником може бути тільки адвокат), та документи, що підтверджують право цієї особи бути захисником (здійснювати захист у конкретному кримінальному провадженні).

При цьому законодавець у ч. 1 ст. 50 КПК закріпив надання адвокатом свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (п. 1 ч. 1 ст. 50 КПК) та документів з передбаченого в п. 2 ч. 1 цієї статті переліку документів, тобто зобов`язав адвоката надати суду свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер та надав право альтернативного вибору щодо документів на підставі, яких видається ордер, а саме договору із захисником або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Так, зі змісту ордера вбачається, що він видається на підставі:

- договору про надання правової допомоги;

- доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Тобто, ордер без наявності зазначених документів (за винятками, передбаченими законом) не може бути виданий, оскільки без надання документів, на підставі яких такий ордер було надано, зокрема обмежує суд та іншу сторону кримінального провадження можливості перевірити законність видачі самого ордера, у якому відсутні підписи осіб, які уклали договір або видали доручення; позбавляє можливості суд прийняти законне та обґрунтоване рішення; перевірити строк дії договору або доручення.

При цьому можлива у подальшому відповідальність адвоката за недостовірність вказаних в ордері даних сама собою не зможе усунути можливих негативних наслідків у разі розгляду кримінального провадження за участю належним чином не уповноваженого захисника, а саме не зможе виправити можливі порушення: права на доступ до правосуддя у строки, передбачені законом; належного права на захист; принципу законності; принципу рівності сторін перед законом і судом у частині перевірки повноважень;розумності строків розгляду.

Тому як наслідок, такі порушення можуть призвести до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а саме права на справедливий суд та повторного перегляду кримінального провадження.

Разом з тим, адвокатом ОСОБА_3 до матеріалів клопотання долучено ордер зі змісту якого вбачається, що ордер виписаний на підставі «договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 3012/1 від 30 грудня 2021 року», однак копія договору чи/або доручення до матеріалів клопотання не долучено, а тому ставить під сумнів повноваження на здійснення представництва та, зокрема, і підпису та подання відповідного клопотання адвокатом ОСОБА_3

Оскільки, при зверненні до суду з клопотанням не були дотримані вимоги кримінального процесуального закону стосовно оформлення повноважень на подання клопотання, тому воно підлягає поверненню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 50, 51, 60, 303, 304 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 про встановлення процесуального строку у кримінальному провадженні № 0000979 від 04.02.2014 року,- повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_2