Справа № 404/8236/21
Номер провадження 1-кс/404/2311/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2022 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 при вирішенні питання про прийняття до розгляду скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №205, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2022 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:

- відсторонити від проведення досудового слідства відділення поліції №2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, капітана поліції ОСОБА_4 ;

- зобов`язати призначеного дізнавача, винести постанову про визнання ОСОБА_5 потерпілою в даному кримінальному провадженні;

- визнати незаконною бездіяльність капітана поліції ОСОБА_4 сектору дізнання відділу поліції №2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Ознайомившись зі змістом скарги та доданими документами, приходжу до наступного висновку.

Згідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Відповідно до п.8 ч.2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового провадження, та ким саме такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені. Встановлений даною нормою перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування є вичерпним.
Відповідно до ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: 1)бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна; 2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; 7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; 8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст.6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» від 12 липня 2001 року).

Разом з тим, згідно до узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, є такою, що відповідає чинному законодавству практика, про те, що слідчі судді не розглядають по суті скарги, зумовлені бездіяльністю, оскарження якої ст. 303 КПК України не передбачено. Зокрема, це стосується того, що зазначена норма не передбачає оскарження «абстрактної» бездіяльності. Враховуючи вимоги ст. 304 КПК України, в разі надходження на розгляд таких скарг слідчим суддям необхідно відмовляти у відкритті провадження.
Так, якщо припустити, що друге та третє питання скарги стосується статті 303 КПК України, вони в вочевидь є абстрактними, оскільки друге питання стосується можливих майбутніх дій, а третє питання не дає змогу визначити вид бездіяльності, як наслідок спосіб її усунення.

З наданих матеріалів вбачається, що заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить відсторонити дізнавача від участі у розслідуванні кримінального провадження, посилаючись на те, що дізнавачем відділу поліції №2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 не вчиняються необхідні, на думку, скаржника слідчі дії та не пред`явлено повідомлення про підозру винній особі.

Тобто у звернені до слідчого судді зі скаргою, з посиланням на норми ст. 303 КПК України, адвокатом ставиться питання, як про відвід дізнавача, так і про зобов`язання ще не призначеного дізнавача вчинити певний перелік слідчих дій, та одночасно про визнання бездіяльності діючого дізнавача, пов`язаною з невиконанням ним слідчих та процесуальних дій, необхідних на думку скаржника.

З аналізу поданої скарги вбачається, що фактично і перше і третє питання зазначені у скарзі обумовлені питанням відводу дізнавача, тобто третє питання є наслідком дій, зазначених у першому і між собою нерозривно пов`язані.

Проте, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що процедура розгляду скарг та заяв про відвід слідчого, дізнавача різняться між собою, так у випадку розгляду заяви про відвід слідчого - провадження не відкривається, на відміну від вирішення питання про прийняття до розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України. Відтак, адвокату необхідно визначиться з кінцевою метою звернення до слідчого судді, враховуючи вимоги КПК України, оскільки процедури розгляду скарг та заяв про відвід слідчого, дізнавача є різними.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування.

Крім того, по тексту скарги, адвокат також піднімає питання не дотримання розумних строків здійснення досудового розслідування, при цьому не надає жодних доказів на підтвердження наявності рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що нормами КПК України встановлено механізм захисту учасників кримінального провадження від порушення розумних строків досудового розслідування шляхом оскарження до прокурора вищого рівня в порядку, передбаченому ст. 308 КПК, недотримання розумних строків тих чи інших процесуальних дій, або шляхом звернення в порядку ч. 6 ст. 28 КПК України до прокурора або слідчого судді з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Таким чином, подана на даний час скарга, не відповідає вимогам КПК України.

Оскільки адвокатом поданий документ, має найменування - «скарга», то слід застосувати наслідки розгляду саме до скарг, визначені ч. 4 ст. 304 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягають оскарженню.

Крім зазначеного вище, на даний час в суді діє Автоматизована програма документообігу «Д-3», яка розмежовує розгляд справ різної категорії, за невірне заповнення статистичної картки настає, як адміністративна, так і кримінальна відповідальність.

Відмова у відкриття провадження, не позбавляє можливості адвоката, звернутись до слідчого судді з заявою про відвід дізнавача в порядку ст. 80 КПК України, або ж зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, якщо будуть усунуті недоліки, які стали підстави для відмови у відкритті скарги.

Враховуючи викладене, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за даною скаргою.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 36, 40, 40-1, 303, 304, 307, 308 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №205 - відмовити.

Повернути адвокату ОСОБА_2 , вказану скаргу разом з доданими до неї додатками.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права ініціатора скарги звернутись до слідчого судді з заявою про відвід дізнавача в порядку ст. 80 КПК України, або ж зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, якщо будуть усунуті недоліки, які стали підстави для відмови у відкритті скарги.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1