УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000194 від 19 серпня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 365-2 КК України,

В С Т А Н О В И ЛА:
Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000194, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 365-2 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб з числа державних реєстраторів та приватних нотаріусів вчинила з метою отримання неправомірної вигоди зловживання повноваженнями особами, які надають публічні послуги, що завдало тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам.
Окрім цього, останні вчинили підроблення офіційних документів, які посвідчують факти, що мають юридичне значення, під час реєстраційних та нотаріальних дій щодо нерухомого майна та земельних ділянок на території Київської області.
Так, у зв`язку із повномасштабним військовим вторгненням Російської Федерації та вжиттям українськими органами державної влади заходів забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами України до Російської Федерації, низкою громадян Російської Федерації за сприяння державних реєстраторів та приватних нотаріусів організовано протиправний механізм, спрямований на виведення активів за кордон (насамперед в Російську Федерацію) з метою уникнення застосування до них обтяжень у вигляді санкцій та націоналізації як до резидентів Російської Федерації, що здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.
Наказ МЮУ від 17 травня 2022 року № 1986/5 містить пряму заборону державної реєстрації зміни складу засновників (учасників) юридичних осіб та/або розмірів їх часток (паїв), зміни розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) низці державних реєстраторів, зокрема державному реєстратору Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 . Подальші накази МЮУ (від 21 травня 2022 року № 2035/5, від 30 травня 2022 року № 2129/5, від 04 червня 2022 року № 2223/5, від 11 червня 2022 року № 2355/5, від 23 червня 2022 року № 2626/5) також містять заборону державної реєстрації зміни складу засновників (учасників) юридичних осіб та/або розмірів їх часток (паїв), зміни розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) державному реєстратору Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 .
Так, вказана особа спільно з пов`язаними приватними нотаріусами, в порушення вищевказаних вимог, вчинили реєстраційні та нотаріальні дії щодо ТОВ «АВАТАС» (), ТОВ «АЛКІВ-Т» (), ТОВ «ДОНАГРОПОСТАЧ» (), ТОВ «НОВОПАС» (), ТОВ «ПРОФ-ЛОГІТИК» (), ТОВ «ЮТА» (), ТОВ «СП «УКРЗОЛОТОПОСТАЧ» (), вививши з числа їх засновників громадян Російської Федерації, що законно не проживають на території України та здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.
Зокрема, 14 червня 2022 року та 17 червня 2022 року всупереч зазначеного мораторію на відчуження корпоративних прав резидентів РФ здійснено реєстраційні дії щодо зміни часток резидентів РФ ОСОБА_5 (12,5%) та ОСОБА_6 (37,5%) у статутному капіталі ТОВ «АВАТАС» (), внаслідок яких кінцевим бенефіціарним власником товариства став громадянин України ОСОБА_7 .

Із метою надання ознак законності реєстраційним діям, учасниками протиправної схеми 20 травня 2022 року в м. Кропивницький складено акт приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «АВАТАС» від резидента РФ ОСОБА_5 (відомості щодо перетину державного кордону України відсутні, не має законних підстав проживання в Україні), від імені якого діяла ОСОБА_8 , резидента РФ ОСОБА_6 , (відомості щодо перетину державного кордону України відсутні, не має законних підстав проживання в Україні), від імені якого діяла ОСОБА_8 на користь громадянина України ОСОБА_7 , підписи яких в особистій присутності засвідчила приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 .

У подальшому, 26 липня 2022 року всупереч зазначеного мораторію на відчуження корпоративних прав резидентів РФ здійснено реєстраційні дії щодо зміни часток резидентів РФ ОСОБА_10 (35%), ОСОБА_11 (35%), ОСОБА_12 (15%) у статутному капіталі ТОВ «АЛКІВ-Т» (), внаслідок яких кінцевим бенефіціарним власником товариства став громадянин України ОСОБА_13 .

З метою надання ознак законності реєстраційним діям, учасниками протиправної схеми 07 липня 2022 року в Кіровоградській обл., с. Грушка складено акт приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «АЛКІВ-Т» від резидентів РФ ОСОБА_10 (відомості щодо перетину державного кордону України відсутні, не має законних підстав проживання в Україні), ОСОБА_11 (відомості щодо перетину державного кордону України відсутні, не має законних підстав проживання в Україні), ОСОБА_12 (відповідно до відомостей щодо перетину державного кордону України 07 липня 2022 року перебувала за кордоном, не має законних підстав проживання в Україні) на користь громадянина України ОСОБА_13 , справжність підписів яких засвідчила приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 .
Окрім вказаного, 02 серпня 2022 року всупереч зазначеного мораторію на відчуження корпоративних прав резидентів РФ здійснено реєстраційні дії щодо зміни частки резидента РФ ВАТ «АЛМАЗЗОЛОТОКОМПЛЕКТ» (РФ, ОГРН 970, ІПН НОМЕР_1 , КПП 770701001, бенефіціарний власник ОСОБА_14 ) в 60% у статутному капіталі ТОВ «СП «УКРЗОЛОТОПОСТАЧ» (), внаслідок яких кінцевими бенефіціарними власниками товариства стали громадяни України ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .

З метою надання ознак законності реєстраційним діям, учасниками протиправної схеми 27 липня 2022 року в Кіровоградській обл., с. Ташлик складено акт приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «СП «УКРЗОЛОТОПОСТАЧ» відповідно до договору купівлі-продажу корпоративних прав товариства від 27 липня 2022 року від резидента РФ ВАТ «АЛМАЗЗОЛОТОКОМПЛЕКТ» на підставі довіреності від 11 липня 2022 року в особі представника громадянина України ОСОБА_15 , на користь ТОВ «ЗОЛОТО-ФІНАНС» (, здійснює господарську діяльність за адресою: м. Київ, вул. М.Грушевського, будинок 4А, офіс 2, бенефіціарні власники ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ) в особі керівника ОСОБА_16 , підписи яких в особистій присутності засвідчила приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 .

Вказані дії громадян РФ ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , бенефіціарного власника резидента РФ ВАТ «АЛМАЗЗОЛОТОКОМПЛЕКТ» ОСОБА_14 направлені на виведення активів за кордон (насамперед в РФ) з метою уникнення застосування до них обтяжень у вигляді санкцій та націоналізації як до резидента РФ, що здійснює фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, а державний реєстратор ОСОБА_4 , приватний нотаріус ОСОБА_9 , помічник приватного нотаріуса ОСОБА_17 сприяли вказаним особам у реалізації протиправного задуму.

У рамках кримінального провадження встановлено відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «АВАТАС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_2 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_3 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_4 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США).

Також, встановлено відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «АЛКІВ-Т» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_5 (643 РОСІЙСЬКИЙ РУБЛЬ, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); та АТ «ПУМБ» (МФО 334851): НОМЕР_6 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ).

Крім того, одержано відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «ЗОЛОТО-ФІНАНС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_7 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_8 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 840 ДОЛАР США).

Враховуючи викладене, iншим способом, ніж накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках: ТОВ «АВАТАС» (), ТОВ «АЛКІВ-Т» (), ТОВ «ЗОЛОТО-ФІНАНС» () у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) неможливо припинити злочинну діяльність та зберегти речові докази.

Враховуючи вищевикладене, у органа досудового розслідування існує сукупність достатніх підстав вважати, що грошові кошти, які знаходяться на вказаних рахунках у банку використовуються з метою уникнення застосування до ТОВ обтяжень у вигляді санкцій та націоналізації як до резидента РФ, що здійснює фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, є засобом вчинення кримінального, тобто відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Незастосування арешту майна може призвести до втрати речових доказів у кримінальному провадженні та призвести до подальшого привласнення цього майна, а саме проведення фінансових операцій із метою виведення активів резидентів РФ.

Отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, який вимагається у даному клопотанні, і вимоги пункту 2 частини третьої статті 132 КПК України виконані.

Беручи до уваги вищевикладене, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для iнших осіб, з метою запобігання можливості їх відчуження, прокурор звернувся до суду з указаним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, 02 листопада 2022 року подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.
Власник майна, відповідно до частини другої статті 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна, в судове засідання не викликався.
Враховуючи положення частини першої статті 171 КПК України, відповідно до якої клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання у відсутність прокурора та власника майна.
Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини першої статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Положеннями пункту 7 частини другої статті 131 КПК України та частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Слідчим суддею установлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000194, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 110-2, частиною другою статті 358, частиною третьою статті 365-2 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що державний реєстратор Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 спільно з приватним нотаріусом ОСОБА_9 , помічниклм приватного нотаріуса ОСОБА_17 вчинили реєстраційні та нотаріальні дії щодо ТОВ «АВАТАС» (), ТОВ «АЛКІВ-Т» (), ТОВ «СП «УКРЗОЛОТОПОСТАЧ» (), вивівши з числа їх засновників громадян Російської Федерації, що законно не проживають на території України та здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, чим порушили законодавчі вимоги, встановлені постановами КМУ від 03 березня 2022 року № 187, від 06 березня 2022 року № 209, від 28 лютого 2022 року № 164, наказами МЮУ (від 21 травня 2022 року № 2035/5, від 30 травня 2022 року № 2129/5, від 04 червня 2022 року № 2223/5, від 11 червня 2022 року № 2355/5, від 23 червня 2022 року № 2626/5).
Також, у межах кримінального провадження встановлено відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «АВАТАС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_2 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_3 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_4 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США); відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «АЛКІВ-Т» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_5 (643 РОСІЙСЬКИЙ РУБЛЬ, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); та АТ «ПУМБ» (МФО 334851): НОМЕР_6 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); відомості щодо номерів банківських рахунків ТОВ «ЗОЛОТО-ФІНАНС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_7 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ); НОМЕР_8 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 840 ДОЛАР США).

Постановою слідчої в ОВС слідчого управління ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_18 від 20 вересня 2022 року вищевказані банківські рахунки визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляд справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Стаття 1 Першого протоколу до європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку, передбаченому статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини десятої статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
У клопотанні прокурора зазначено, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту майна може призвести до втрати речових доказів у кримінальному провадженні та призвести до подальшого привласнення цього майна, а саме проведення фінансових операцій із метою виведення активів резидентів РФ.

Таким чином, прокурором доведено наявність підстав вважати, що на даному етапі досудового розслідування є підстави для обґрунтованого припущення, що зазначені вище грошові кошти можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення або набуті в результаті його вчинення, а отже вони відповідають ознакам, зазначеним в статті 98 КПК України, що згідно з частиною третьою статтв 173 КПК України дає підстави для їх арешту як речового доказу з метою збереження.
Разом з тим, в силу вимог частини п`ятої статті 173 КПК у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.
Частиною одинадцятою статті 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Таким чином, необхідним та достатнім для запобігання вказаним у клопотанні прокурора ризикам є визначення виду обмеження у вигляді заборони розпоряджатися та користуватися майном.
Також матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою втрати речових доказів у кримінальному провадженні та призвести до подальшого привласнення цього майна, а саме проведення фінансових операцій із метою виведення активів резидентів Російської Федероації, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Крім того, слідчий судді звертає увагу, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Однак, що стосується вимоги зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на адресу вищезазначених рахунків, на внутрішньобанківські рахунки та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на вказані рахунки та вже знаходяться на рахунках, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, а саме по рахункам, що відкриті у вищевказаних банківських установах, то слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання в цій частині, оскільки КПК України не передбачений такий спосіб забезпечення кримінального провадження, як зупинення видаткових операцій.
Крім того, слідчий суддя вважає, що клопотання в частині зобов`язання працівників банків надати інформацію про залишок коштів на банківських рахунках не відповідає вимогам закону, оскільки цей спосіб зобов`язання банківської установи надати вказані відомості не відповідає меті вжиття заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та його часткове задоволення.
З огляду на викладене та керуючись статтями 131, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И Л А :
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «АВАТАС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528):

- НОМЕР_2 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_3 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_4 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 840 ДОЛАР США);.
Накласти арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «АЛКІВ-Т» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528):

- НОМЕР_5 (643 РОСІЙСЬКИЙ РУБЛЬ, 840 ДОЛАР США, 978 ЄВРО, 980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ).

Накласти арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЗОЛОТО-ФІНАНС» (), відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528):

- НОМЕР_7 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_8 (980 УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, 840 ДОЛАР США).

В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1