ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7273/22
провадження № 1-кс/753/1290/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0001910 від 05.07.2022 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, українця, громадянина України, з неповною вищою освітою, не працюючий, перебуває у цивільному шлюбі, дітей немає, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше мав судимість, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням з процесуальним керівником звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001910 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.07.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
ОСОБА_4 , 05.07.2022 приблизно о 12 годині 20 хвилин, перебуваючи поблизу житлового будинку АДРЕСА_3 , де проходячи повз потерпілу ОСОБА_6 , побачив на її шиї золотий ланцюжок, та у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна (грабіж). Перебуваючи за вищевказаною адресою, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, підійшов ззаду до ОСОБА_6 та шляхом ривка зірвав рукою з шиї останньої золотий ланцюжок, вагою 9,57 грам, пробою золота 585, вартістю 17 тисяч 228 гривень, після чого утримуючи при собі вказаний ланцюжок побіг у напрямку станції метро «Осокорки» міста Києва та розпорядився викраденим майном як власним, завдавши потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 17 тисяч 228 гривень.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав пославшись на викладені у ньому обставини.
Підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечував обставини викладені у підозрі не оспорював.
Дослідивши матеріали, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання старшого слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню, з наступних підстав.
07 липня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Як вбачається із ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у відкритому викрадені чужого майна (грабіж) вчиненому в умовах воєнного стану підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол огляду місця події; протокол допиту потерпілої; протокол додаткового допиту потерпілої; протокол допиту свідків; протокол огляду відеозапису; протокол допиту підозрюваного; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Крім цього, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється - кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану, за яке санкцією статті Кримінального Кодексу України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи років до десяти років, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.
Слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, що на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу.
На думку слідчого судді, дані про особу підозрюваного, а саме те, що останній не працює, перебуває у цивільному шлюбі, дітей немає, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності, обставини вчинення злочину, свідчать про існування з боку підозрюваного ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та суду та/або вчинити аналогічне кримінальне правопорушення.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.
При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.
Згідно ч.ч. 1,2, ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Домашній арешт, відповідно до ч. 2 та 6 ст. 181 КПК України може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі та не може перевищувати двох місяців.
Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення під цілодобовий домашній арешт для підозрюваного буде достатнім, необхідним для забезпечення належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.
Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Керуючись ст.ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 (шістдесят) днів.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання ним покладених на нього обов`язків, йому може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя: