Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8016/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також за участю адвоката ОСОБА_6 , відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, який дітей на утриманні не має, офіційно не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001856 від 12.09.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. 13 вересня 2022 року ОСОБА_4 органом досудового розслідування повідомлено про те, що він підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого у подальшому продовжено до 21.11.2022. Досудовим розслідуванням встановлено що, 12.09.2022 приблизно о 13 год. 15 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи біля магазину «Континент» що за адресою: м. Київ, пр-т. Свободи, 26, де помітив залишений без нагляду ОСОБА_7 велосипед марки «Pride xc-200 c/н v162003». В цей момент у останнього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 12.09.2022 близько 13 год. 20 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, пр-т. Свободи, 26, біля магазину «Континент» таємно викрав велосипед марки «Pride xc-200 c/н v162003» вартістю 2700 грн. який належить ОСОБА_7 . Після чого ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 2700 грн. Таким чином ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України. Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані у кримінальному провадженні докази: Рапорт про виявлене кримінальне правопорушення; Протокол прийняття заяви ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення від 13.09.2022; Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 13.09.2022; Протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 13.09.2022; Протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 13.09.2022; Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 13.09.2022; Протокол затримання ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України від 13.09.2022; Протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 13.09.2022; Повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 13.09.2022. У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, та санкція передбачає покарання до 8 років позбавлення волі, оскільки злочин вчинено під час воєнного стану. Відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:
переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 може переховуватися від правоохоронних органів та/або суду. Крім цього ОСОБА_4 , притягнений до кримінальної відповідальності, а саме: 23.03.2021 Подільським УП ГУНП в м. Києві - за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч.1 ст. 185 КК України. Обвинувальний акт направлено до Подільського районного суду; 25.05.2021 Подільським УП ГУНП в м. Києві - за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України. Обвинувальний акт направлено до Подільського районного суду, але незважаючи на це вчинив новий корисливий тяжкий злочин, усвідомлюючи характер своїх дій;
вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. На той факт, що підозрюваний буде вчиняти інші кримінальні правопорушення, вказує наступне: підозрюваний ОСОБА_4 будучи раніше притягнений до кримінальної відповідальності за аналогічний умисний злочин проти власності знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні аналогічного злочину. Відсутність законного джерела доходу, при наявності корисливого мотиву згідно фактичних обставин кримінального провадження дає підстави вважати, що вказана особа може продовжувати свою злочинну діяльність, так як збагачуються за рахунок вчинення злочинів.
незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні. На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого вказує те, що її показання мають істотне доказове значення у кримінальному провадженні і протиправний вплив на неї зашкодить повноті та об`єктивності досудового розслідування. Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне. Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування та іншим вищевказаним ризикам. З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів. Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 можуть призвести до продовження злочинної діяльності, наддадуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та негативно впливати на розслідування кримінального провадження. Згідно ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України є тяжким злочином. З урахуванням наведених підстав в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам.
Крім цього, слідчий у клопотанні, керуючись п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, просить визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.
У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, наголошував, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити цілі кримінального провадження, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України,.
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували:
захисник зазначав, що в даному випадку це занадто суворий для підозрюваного запобіжний захід. Зазначав, що ОСОБА_4 визнав свою провину і розкаявся одразу після вчинення кримінального правопорушення і хотів повернути кошти. Крім того, він має міцні соціальні зв`язки. Також звернув увагу, що в інших кримінальних провадженнях відносно нього застосовано домашній арешт і немає додаткових відомостей про те, що він продовжить злочинну діяльність;
підозрюваний повідомив слідчому судді, що свою вину у вчиненні інкримінованого йому злочину він вину визнає, розкаюється. Пояснив, що хотів повернути річ одразу ж після незаконного заволодіння. Повідомив слідчого суддю, що більше не буде порушувати закон. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Встановлено, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0001856 від 12.09.2022 року кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
12.09.2022 о 16 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі ст. 208 КПК України.
13.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні .
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років та згідно статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.
На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він офіційно не працює, неодружений, дітей не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`яти до восьми років. Тобто, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , який не має стійких соціальних зв`язків, може переховуватися від слідства та суду, а тому відповідний ризик є обґрунтованим.
Також актуальним є і ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, як вбачається з наданих документів, ОСОБА_4 офіційно не працює, не має законного джерела доходу та підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину, а також притягується до кримінальної відповідальності Подільським районним судом міста Києва, на розгляді якого перебувають обвинувальні акти за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч.1 ст. 185 КК України та ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.
Актуальним слідчий суддя вважає ризик того, що підозрюваний може впливати на потерпілого, оскільки ще триває досудове розслідування, а тому є підстави вважати, з метою зміни ним своїх показань, підозрюваний може впливати на нього.
Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню та впливати на потерпілого, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Підозрюваний відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини та наслідки його чинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який офіційно не працює, в офіційному шлюбі не перебуває, дітей не має, можливість переховування від органів досудового слідства та суду, можливість впливу на потерпілого, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя дійшов до об`єктивного висновку про те, що ризики, вказані в клопотанні слідчого, знайшли своє підтвердження під час судового засідання матеріалами клопотання. Прокурором було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Згідно ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, що узгоджується з рішеннями Європейського суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», у рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії», слідчий суддя, враховуючи тяжкість злочину та його суспільну небезпечність та корисливий мотив, особу підозрюваної, обставини вчинення злочину, вважає, що ОСОБА_4 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 49620 гривень. (20 х 2481 грн.), враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його ОСОБА_4 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу. Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_4 , слідчий суддя не вбачає, оскільки такий розмір є найменшим розміром застави, який визначений п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а такий розмір застави зможе повною мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрювану згідно з ч. 3 ст.183 КПК України будуть покладені обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.
На підставі викладеного приходжу до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 309-310 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з моменту фактичного затримання.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 до 15 год. 59 хв. 11 листопада 2022 року в межах строку досудового розслідування.
Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:
UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження відносно нього, слідчого судді та суду, а також виконувати наступні обов`язки:
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;
- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утримуватися від спілкування з потерпілим у вказаному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана особа зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Оголошення повного тексту відбулося 19 вересня 2022 року о 17 год 30 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1