Справа № 761/7236/22
Провадження № 1-кс/761/4229/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
дослідивши в приміщені суду скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 08.04.2022, -
В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва (вх.№18153 від 22.04.2022) надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 08.04.2022.
В обгрунтування поданої скарги, заявник зазначив, що спірна постанова прийнята за відсутності підозрюваного та сторони захисту, що призвело до порушення права на захист ОСОБА_3 , є не законною та не обгрунтованою, прийнята без врахування позиції захисту та в порушення приписів ст.615 КПК України.
Згідно Протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 22.04.2022 справу №761/7236/22 розподілено на слідчого суддю ОСОБА_1 .
Вивчивши скаргу та матеріали додані до неї, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Згідно постанови прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 08.04.2022, відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах воєнного стану терміном 30 діб, строком до 05.05.2022, з альтернативою застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Із матеріалів, долучених до скарги, вбачається, що у провадженні Шевченківського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000894, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 та ч.2 ст.310 КК України.
Так, слідчий суддя враховує те, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Пунктом 3 зазначеного Указу встановлено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
У подальшому, Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
8 березня 2022 року набув чинності Закон України №2111-ІХ, яким викладено в новій редакції ст. 615 КПК України, яка регулює особливості кримінального провадження в умовах воєнного стану.
Відповідно до пункту 2 частини 1 вказаної статті у разі введення в Україні або окремих її місцевостях (адміністративній території) воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та якщо: відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки слідчим суддею повноважень, передбачених статтями 140, 163, 164, 170,173, 189, 233, 234, 235, 245, 247, 248 та 294 цього Кодексу, а також повноважень щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 30 діб до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-115, 121, 127, 146, 146-1, 147, 152, 153, 185, 186, 187, 189-191, 201, 258-258-5, 260-263-1, 294, 348, 349, 365, 377-379, 402-444 Кримінального кодексу України, а у виняткових випадках також у вчиненні інших тяжких чи особливо тяжких злочинів, якщо затримка в обранні запобіжного заходу може призвести до втрати слідів кримінального правопорушення чи втечі особи, яка підозрюється у вчиненні таких злочинів, - такі повноваження виконує керівник відповідного органу прокуратури з урахуванням вимог глави 37 цього Кодексу за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором.
Крім того, роз`яснення щодо здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану надано Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де уточнено порядок реалізації прокурором відповідних повноважень.
Розділом 26 КПК України, зокрема статтями 303, 304 цього Кодексу врегульовано порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, право на оскарження та строк подання скарги. Разом з тим, зазначені норми не можуть бути застосовані при розгляді зазначеної скарги, оскільки в умовах воєнного стану пряма вказівки щодо територіальної підсудності розгляду такої скарги на рішення прокурора про обрання запобіжного заходу передбачена спеціальною нормою процесуального закону.
Так, у разі якщо норми рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.
Відповідно до частини 4 статті 615 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора, прийняті або вчинені на виконання повноважень, визначених частиною першою цієї статті, розглядаються судом, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, після забезпечення його функціонування в іншій місцевості або найбільш територіально наближеним до нього судом.
Аналізуючи вказані положення процесуального закону, слід дійти висновку, що в умовах воєннного стану діє спеціальна норма ч.4 ст.615 КПК України щодо визначення територіальної юрисдикції суду, який розглядає зазначені скарги на рішення прокурора.
Так, згідно фактичних даних, відображених у спірній постанові прокурора, кримінальні правопорушення вчинені за адресою: АДРЕСА_1 , гараж № НОМЕР_1 та АДРЕСА_2 .
Стаття 6 Конституції України передбачає, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Згідно зі статтею 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Крім того, ч.1 ст.24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону (п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України).
Так, правила підсудності судових справ встановлені процесуальним законодавством з урахуванням сукупності юридичних ознак судової справи. На підставі цих ознак нормами КПК України визначено суд, який вправі і зобов`язаний розглянути справу і вирішити її по суті. Завдяки правилам про підсудність насамперед реалізується право на розгляд і вирішення справи компетентним судом. Слід також врахувати, що розгляд провадження судом з порушенням правил підсудності матиме наслідком розгляд справи неповноважним судом.
Отже, підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя наголошує на тому, що правові норми чинного законодавства України свідчать про те, що суди здійснюють розгляд тільки тих справ, скарг чи клопотань, які їм підсудні.
Враховуючи, що норма статті 615 КПК України є спеціальною, та передбачає, що скарга на рішення прокурора про обрання запобіжного заходу розглядається судом, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, Шевченківський районний суд міста Києва, не є судом визначеним законом, для розгляду зазначеної скарги.
На підставі наведеного, мають бути застосовані наслідки, обумовлені ч.2 ст.304 КПК України, а саме: скарга повертається, якщо, зокрема, скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
При цьому, слід роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись статтями 2, 7, 303, 304, 309, 372, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 08.04.2022, - повернути особі, яка її подала.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1