Справа № 282/414/22
Провадження № 1-кс/282/219/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року

смт.Любар

Слідчий суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту на майно, в якому вказує, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000063 від 13.03.2020 накладено арешт на 97 колод породи «дуб», які становлять 24,559 кв.м., які належать на праві власності ОСОБА_5 .

Заявник вважає, що підстави арешту вищевказаної деревини відпали, оскільки її було придбано ОСОБА_5 , що підтверджується накладними, що містяться в матеріалах кримінального провадження №0000063 від 13.03.2020.

Крім того, на його думку, збереження деревини у місці, не пристосованому для такого збереження, може призвести до невиправданих збитків її володільцю, а тому він вважає, за необхідне повернути арештовану деревину на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні уточнив вимоги клопотання та просив скасувати арешт, накладений на 97 колод породи «дуб», які становлять 24,559 кв.м. в частині, що стосується права користування даним майном та передати його на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , оскільки зберігання їх у сторони обвинувачення може призвести до їх пошкодження та неможливості використання за призначенням.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував з підстав того, що вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000063, у якому на даний час проводяться слідчі дії та задоволення даного клопотання може призвести до втрати речових доказів. Також він вказав, що об`єм вилученої деревини у ОСОБА_5 , не відповідає об`єму, що вказаний у наданими органу досудового розслідування накладними. Крім того, він вказав, що в ході досудового розслідування встановлено, що гр. ОСОБА_6 , який згідно наданих товарно-транспортних накладних, 12.03.2020 отримав у м.Вінниця для перевезення деревину породи «дуб», в м.Вінниці того дня не був. Отже вказані факти ставлять під сумнів походження вилученої деревини.

Заслухавши пояснення ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши і дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області по справі №282/317/20 від 18 березня 2020 року, накладено арешт (позбавлено права на відчуження, розпорядження та/або користування) на 97 колодок породи «дуб», які становлять 24,559 кв.м. та які 13.03.2020 вилучені по АДРЕСА_1 , володілець яких наразі не встановлений.

Арешт накладено у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою збереження його в якості речового доказу.

Зі змісту ст.170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з п.13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, адвокатом ОСОБА_4 не наведено вагомих та переконливих аргументів про те, що арешт накладено необґрунтовано та що в арешті даної деревини відпала потреба.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За встановлених обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, беззаперечних доказів зникнення потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження або необґрунтованості накладення арешту на майно в ході розгляду клопотання встановлено не було, у зв`язку із чим слідчий суддя не вбачає підстав на даному етапі досудового розслідування скасовувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області від 18 березня 2020 року на 97 колод породи «дуб», які становлять 24,559 кв.м.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє власника майна повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому статтею 174 КПК України.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170, 171, 172, 173, 309, 369-371 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження №0000063 та передачу його на відповідальне зберігання ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 28.10.2022 об 11 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1