Справа № 450/2749/22 Провадження № 1-кс/450/735/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2022 року слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Пустомити клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_3 , звернулася з клопотанням, в якому просить накласти арешт на футболку синього кольору з написом «Volksbank», спортивні штани синього кольору, светр з капюшоном сіро-чорного кольору, штани синього кольору.
Мотивувала клопотання тим, що СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000365 від 30 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30 серпня 2022 року близько 05 год. 45 хв. невідома особа, перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , вчинила умисне пошкодження майна шляхом підпалу автомобіля марки «Рено» моделі «Мастер» номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 , внаслідок чого транспортний засіб згорів, а потерпілому завдано збитків, розмір яких встановлюється.
30 серпня 2022 року з заявою звернувся ОСОБА_6 , якою добровільно надав його одяг, у який він був одягнутий в момент загоряння згаданого автомобіля, а саме светр з капюшоном сіро-чорного кольору та штани синього кольору. Крім того, 30 серпня 2022 року з заявою звернувся ОСОБА_7 , якою добровільно надав одяг, в який він був одягнутий в момент загоряння згаданого автомобіля, а саме футболку сильного кольору з написом «Volksbank», спортивні штани синього кольору. 31 серпня 2022 року вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. З огляду на вказане, з метою збереження речових доказів та необхідністю проведення експертиз, просила клопотання задовольнити.
Старший слідчий СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, клопотань про розгляд справи за її відсутності або про відкладення судового розгляду не подала, матеріали кримінального провадження не надала.
Прокурор Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала клопотання з мотивів, викладених у ньому, матеріали кримінального провадження не надала, оскільки такі у неї відсутні.
Власники майна ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на розгляд клопотання не викликалися у зв`язку з ненаданням інформації щодо їх контактних номерів телефону. Судові повістки не можуть бути скеровані судом з огляду на відсутність поштових марок для цього. Крім того, суд звертає увагу на скорочені строки розгляду такого, що передбачено ч. 1 ст. 172 КПК України, та наголошує на необхідності надання інформації щодо номерів засобів зв`язку заінтересованих осіб для оперативного розгляду клопотань.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У п. 26 рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У рішенні ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» зазначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення ЄСПЛ від 19 квітня 1994 року у справі «Ван де Гурк проти Нідерландів»).

У справі «Колоцца проти Італії» суд зауважив, що гарантії, які містяться у статті 6 п. 3 Конвенції, є складовими елементами серед інших загального поняття «справедливий розгляд у суді» (див. рішення у справі «Годди проти Італії» від 09 квітня 1984 року Серія А , т. 76, с. 11, п. 28). Це право необхідно поєднувати, шляхом пошуку "розумного співвідношення", з суспільним інтересом і, зокрема, з інтересами відправлення правосуддя. На аргумент Уряду про те, що неможливість проведення судового засідання у разі неявки сторони здатна паралізувати розгляд кримінальних справ, оскільки, наприклад, з часом може закінчитися термін давності кримінального переслідування, Суд зазначив, що ніщо не виправдовує в очах Суду повну і непоправну втрату права на участь у судових слуханнях.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Заслухавши пояснення учасника судового розгляду, розглянувши матеріали клопотання з доданими до нього письмовими доказами та процесуальними документами, приходжу до наступних висновків.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
Згідно вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст. 172 КПК України визначено, шо клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, якщо клопотання подано ним, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Відповідно до ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження 30 серпня 2022 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України (кримінальне провадження № 0000365).
Як вбачається з заяви ОСОБА_6 від 30 серпня 2022 року, він добровільно надав його одяг, у який він був одягнутий в момент загоряння згаданого автомобіля, а саме светр з капюшоном сіро-чорного кольору та штани синього кольору.
З заяви ОСОБА_7 від 30 серпня 2022 року вбачається, що він надав одяг, в який він був одягнутий 30 серпня 2022 року о 05 год. 45 хв., а саме футболку сильного кольору з написом «Volksbank», спортивні штани синього кольору.
Постановою про визнання речових доказів від 31 серпня 2022 року вказані предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

При цьому, зв`язок осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з подією кримінального правопорушення у клопотанні не описується, їх статус в межах кримінального провадження невідомий.

Матеріали кримінального провадження, зокрема копії заяви потерпілого, протоколу огляду місця події, протоколів допиту потерпілого, осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , органом досудового розслідування суду не надані, що унеможливлює повне та всебічне дослідження обставин, які підлягають встановленню під час розгляду клопотання про арешт майна.

Таким чином, дослідивши клопотання, вважаю, що старшим слідчим не обґрунтовано необхідність накладення арешту, а саме не надано доказів на підтвердження ризиків, які загрожують збереженню речового доказу. Крім того, слідчим не вказано, які саме експертизи будуть проводитися з вказаними предметами, не мотивована необхідність проведення таких, не надано матеріали кримінального провадження, в тому числі засоби зв`язку власників майна, яких у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства необхідно викликати в судове засідання для розгляду клопотання про арешт майна.

Відповідно до ст. 173 КПК України приходжу до висновку, що старшим слідчим не доведено необхідність накладення арешту на вищезгадане майно, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а тому таке задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.26, 40, 100, 170-173, 175, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , про арешт майна - відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п"яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 02 вересня 2022 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1