Справа №571/1026/22
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

08 вересня 2022 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Дубровиця в режимі відеоконференції з ДУ "Рівненський слідчий ізолятор" клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 1 статті 357 Кримінального кодексу України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000089 від 02 травня 2022 року,

в с т а н о в и в:

25 серпня 2022 року до Дубровицького районного суду Рівненської області надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 1 статті 357 Кримінального кодексу України із затвердженим 05 серпня 2022 року обвинувальним актом.

02 вересня 2022 року, до початку підготовчого судового засідання від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який закінчується 19 вересня 2022 року.

В обгрунтування клопотання прокурор вказує на те, що ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він, будучи засудженим 04 червня 2021 року Рокитнівським районним судом Рівненської області за частиною 2 статті 185, частиною 3 статті 185, частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 4 роки та на підставі статті 75 Кримінального кодексу України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки, на шлях виправлення не став, висновків для себе не зробив та повторно вчинив умисні, корисливі злочини при наступних обставинах.
Так, 08 квітня 2022 року приблизно об 11 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу будинку культури, що в смт. Рокитне по вул. Соборній, Рокитнівської ОТГ, Сарненського району Рівненської області, шляхом вільного доступу, переконавшись що його дії не будуть помічені сторонніми особами, умисно, таємно, протиправно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, продовжений Указом Президента №133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року, продовжений Указом Президента № 259/2022 від 18 квітня 2022 року на 30 днів до 25 травня 2022 року та далі продовжений Указом Президента № 341/2022 від 17 травня 2022 року на 90 днів до 23 серпня 2022 року, повторно, викрав чавунну кришку каналізаційного люку зв`язку №4/3 з маркувальним позначенням "ГТС", належну Рівненській філії АТ "Укртелеком", вартістю 483,33 грн.
Викрадене майно ОСОБА_4 привласнив та розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив Рівненській філії АТ "Укртелеком" матеріальний збиток на вищевказану суму.
09 квітня 2022 року приблизно о 14 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в житловій квартирі ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , достовірно знаючи, що у потерпілого ОСОБА_6 , є банківська картка АТ "Приватбанк" № НОМЕР_1 , яка відповідно до положень Закону України "Про інформацію", Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", Закону України "Про банки та банківську діяльність" є офіційним документом, переконавшись, що його дії не будуть помічені власником та сторонніми особами, шляхом вільного доступу умисно, таємно, протиправно, з корисливих мотивів, повторно, в умовах воєнного стану, викрав вище вказану банківську картку, яка знаходилась у гаманці потерпілого ОСОБА_6 .
У подальшому 09 квітня 2022 року о 14 год. 49 хв., він, перебуваючи в приміщення магазину "Дзвіночок", що знаходиться за адресою: смт Рокитне, вул. Незалежності, 7/7, діючи повторно, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодінням грошовими коштами потерпілого ОСОБА_6 розуміючи протиправний характер своїх дій та що діє в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" та продовжений Указом Президента №133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року, використав викрадену ним раніше банківську картку АТ "Приватбанк" № НОМЕР_1 , достовірно знаючи ПІН код до вказаної картки, здійснив безготівковий розрахунок нею за допомогою банківського терміналу за купівлю мобільного телефону марки "ZTE" моделі BLADEA5 2020 на суму 3199 грн.
Крім того, 09 квітня 2022 року (точної години досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_4 продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння грошовим коштами ОСОБА_6 , розуміючи протиправний характер своїх дій та що діє в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" та продовжений Указом Президента №133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року, перебуваючи біля банкомату АТ "Ощадбанк", що в смт. Рокитне по вул. Незалежності, 12, Сарненського району Рівненської області, використав банківську раніше викрадену ним картку АТ "Приват банк" № НОМЕР_1 , та достовірно знаючи ПІН код до вказаної картки, зняв через вказаний банкомат АТ "Ощадбанк" грошові кошти в сумі 3000 грн.
Викраденими грошовими коштами ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 , матеріальні збитки на загальну суму 6199 грн.
Також, 10 квітня 2022 року приблизно о 14 год. 30 хв., ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , перебуваючи в житловій квартирі ОСОБА_8 , що знаходиться в області, шляхом вільного доступу, з корисливих мотивів, переконавшись, що їхні дії не будуть помічені власником та сторонніми особами, умисно, таємно, розуміючи протиправний характер своїх дій та що діє в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" та продовжений Указом Президента №133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року, повторно, викрав пічні металеві дверцята вартістю 386,67 грн.
Викрадене майно ОСОБА_4 та ОСОБА_7 привласнили та розпорядилися ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток на вищевказану суму.
Також, 28 травня 2022 року приблизно о 20 год. 42 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в торговому залі приміщення супермаркету "САМ-МАРКЕТ", що розташований в смт. Рокитне по вул. Шевченка, 9, Сарненського району Рівненської області, у відділі алкогольних напоїв з метою реалізації свого злочинного наміру умисно, будучи переконаним, що його дії не будуть помічені сторонніми особами з метою особистого збагачення, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та продовжений Указом Президента № 133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року та далі продовжений Указом Президента № 259/2022 від 18 квітня 2022 року на 30 днів до 25 травня 2022 року та далі продовжений Указом Президента № 341/2022 від 17 травня 2022 року на 90 днів до 23 серпня 2022 року, викрав 1 (одну) пляшку рому "Captain Morgan Spiced Gold" об`ємом 0,7 л, сховавши її під верхній одяг (куртку), яка знаходилася на ньому та у подальшому не помічено виніс з приміщення супермаркету.
Окрім цього, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 , 28 травня 2022 року приблизно о 20 год. 50 хв., повернувся до торгової зали приміщення супермаркету "САМ-МАРКЕТ", що розташований в смт. Рокитне по вул. Шевченка, 9, Сарненського району Рівненської області у відділ алкогольних напоїв та будучи переконаним що його дії не будуть помічені сторонніми особами з метою особистого збагачення, умисно, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, який встановлений Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та продовжений Указом Президента № 133/2022 від 14 березня 2022 року на 30 днів до 25 квітня 2022 року та далі продовжений Указом Президента № 259/2022 від 18 квітня 2022 року на 30 днів до 25 травня 2022 року та далі продовжений Указом Президента № 341/2022 від 17 травня 2022 року на 90 днів до 23 серпня 2022 року, викрав 1 (одну) пляшку рому "Captain Morgan Dark" об`ємом 0,7 л, сховавши під верхній одяг (куртку), яка знаходилася на ньому та у подальшому не помічено виніс з приміщення супермаркету.
Викрадене майно ОСОБА_4 привласнив та розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ТзОВ "Торговий дім Північ Центр" матеріальний збиток на загальну суму 800 (вісімсот) гривень.
У клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор вказує, що в ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні слідчим суддею за результатами розгляду клопотання слідчого, погодженого з прокурором, 22 липня 2022 року винесено ухвалу згідно якої до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 19 вересня 2022 року.
Також у клопотанні прокурор зазначає, що на даний час ризики, які були наведені під час обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 не зменшились, і надалі виправдовують обраний йому запобіжний захід.

А тому, прокурор вважає, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду чи вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що вищевказані ризики на даний час не зменшилися, просить суд обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просить суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив суд застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Потерпілі в підготовче судове засідання не з`явилися, подали заяви про проведення підготовчого судового засідання без їх участі.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити з таких підстав.
Згідно частини 3 статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
При цьому, положення третього речення частини 3 статті 315 Кримінального процесуального кодексу України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України №1-р/2017 від 23 листопада 2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
З урахуванням вказаного, суд відмічає, що продовження строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (статті 197, 199 Кримінального процесуального кодексу України); 2) судом під час саме судового розгляду (статті 315, 331 Кримінального процесуального кодексу України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до частини 4 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам статті 184 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з частиною 2 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 1 статті 357 Кримінального кодексу України, враховує положення статей 368, 369, 371, 374 Кримінального процесуального кодексу України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо "обґрунтованості підозри" шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.
На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів.
Таким чином, суд, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.
У судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу зможе переховуватися від суду. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи також і на те, що є ще декілька кримінальних проваджень відносно нього.
Також, суд вважає, що прокурором доведено існування ризику, визначеного пунктом 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень.
Так, беручи до уваги відсутність постійного місця роботи та соціальних зв`язків, майновий стан, враховуючи той факт, що ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, зокрема, проти власності, також усвідомленням тяжкості та невідворотності покарання у разі визнання винуватим, оскільки обвинувачується у вчиненні злочину в період іспитового строку, суд вважає, що ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, не зменшились.
Такі дії обвинуваченого вказують на те, що він на шлях виправлення не став, незважаючи на покарання, продовжував з часом вчиняти кримінальні правопорушення, що свідчить про те, що він може продовжувати вчиняти нові кримінальні правопорушення.
Вказана поведінка обвинуваченого дає підстави суду вважати, що останній схильний до скоєння кримінальних правопорушень, може продовжувати злочинну діяльність.
Тому, зважаючи на вказане, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки, на переконання суду, інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать його належної процесуальної поведінки.
Згідно частини 1 статті 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.
За змістом частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до частини 4 статті 182 Кримінального процесуального кодексу України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи тяжкість злочинів у вчиненні яких ОСОБА_4 обвинувачується, вважаю за необхідне визначити йому заставу у розмірі 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 99240 грн. (40*2481 грн.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до частини 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України покласти на нього такі обов`язки:
- прибувати за викликом до суду;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну;
- заборонити спілкуватись із свідками і потерпілими у кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 4 статті 202 Кримінального процесуального кодексу України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись статтями 176-178, 182-184, 196, 197, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, а саме до 06 листопада 2022 року.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених Кримінальним процесуальним кодексом України.
Розмір застави визначити у межах 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99240 грн. (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок гривень), у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду за наступними реквізитами:
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26259988;
Банк отримувача: ДКСУ, м.Київ ;
Код банку отримувача (МФО): 820172;
Рахунок отримувача: UA0010559 .
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати за викликом до суду;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну;
- заборонити спілкуватись із свідками і потерпілими у кримінальному провадженні.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Дубровицького районного суду Рівненської області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти, повідомивши усно та письмово Дубровицький районний суд Рівненської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений ОСОБА_4 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Виконання даної ухвали в частині контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків доручити Відділенню поліції №2 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького
районного суду ОСОБА_1