Справа № 761/4051/22
Провадження № 1-кс/761/2606/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 25 вересня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000030, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України,
в с т а н о в и в:
04 лютого 2022 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 25 вересня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000030, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України.
У судове засідання адвокат ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з`явився, однак на адресу суду 05 травня 2022 року надіслав заяву, в якій просив залишити клопотання про скасування арешту без розгляду.
Представник Бюро економічної безпеки України будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився та не повідомив суд про причини свого неприбуття.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію адвоката ОСОБА_4 ,слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Частиною 6 статті 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.
У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.
Враховуючи те, що адвокатом ОСОБА_4 подано до суду заяву, в якій він просив клопотання про скасування арешту майна накладеного ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 25 вересня 2020 року, залишити без розгляду, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 25 вересня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000030, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1