У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2022 року слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Октябрського районного суду м. Полтави скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 05 жовтня 2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Октябрського районного суду м. Полтави 11 жовтня 2022 року надійшла вказана скарга ОСОБА_4 , у якій він просить зобов`язати уповноважену службову особу СУ ГУНП в Полтавській області внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст 121 КК України, відносно ОСОБА_5 за фактом умисного заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння від 05 жовтня 2022 року.
На обґрунтування скарги заявник зазначає, що 05 жовтня 2022 року він звернувся до СУ ГУНП в Полтавстькій області з письмовою заявою про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Вказану заяву уповноваженою особою СУ ГУНП в Полтавській області отримано 05.10.2022 року, що підтверджується відміткою на другому екземплярі заяви. Однак відомості до ЄРДР за його заявою від 05.10.2022 року не внесено, тому змушений звернутись до суду з даною скаргою.
У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_3 скаргу підтримав з наведених у ній підстав та прохав її задовольнити. Пояснив, що за даним фактом проводилося досудове розслідування за ч.1 ст. 121 КК України, а потім слідчий перекваліфікував діяння на ст. 128 КК України, з чим він не погоджується. З цих підстав, звернувся до СУ ГУНП в Полтавській області із новою заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 121 КК України.
Представник СУ ГУНП в Полтавській області в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату час та місце розгляду скарги .
Неявка суб`єкту оскарження не є перешкодою для розгляду скарги, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України.
Слідчий суддя, заслухавши думку представника заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що 05.10.2022 ОСОБА_4 до СУ ГУНП в Полтавській області подано заяву про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 121 КК України.
В заяві про вчинення кримінального правопорушення від 05.10.2022 ОСОБА_4 вказав, що 01 березня 2022 року ОСОБА_5 здійснив один постріл по його ногах, чим спричинив тілесні пошкодження, які кваліфікуються як тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент їх заподіяння. За даним фактом СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000054 від 01.03.2022 року за ч.1 ст. 121 КК України. Однак, в подальшому 23.08.2022 слідчим була винесена постанова про зміну правової кваліфікації з ч.1 ст. 121 КК України на ст. 128 КК України. 24.08.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України. Вважає, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, тому прохав внести відомості до ЄРДР (а.с.4-5).
На час звернення до суду відомості по вказаній заяві до ЄРДР не внесено, досудове розслідування не розпочато.
Під час досудового розслідування можуть бути оскаржені тільки такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які зазначені у частині 1 статті 303 КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК (частина 2 статті 303 КПК).

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Слідчий суддя вважає, що необхідність зміни стороною обвинувачення правової кваліфікації тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до ЄРДР, не є підставою для повторного внесення до ЄРДР відомостей щодо тієї ж події, але з іншою кваліфікацією. Вказане випливає з наступного.

Перш за все слід зважати на завдання, які вирішуються веденням ЄРДР. Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про ЄРДР).

Зміст пункту 7 розділу 4 Положення про ЄРДР передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.

Повторне внесення відомостей до ЄРДР за одними й тими ж обставинами незалежно від джерел надходження такої інформації не передбачається й оскільки відповідні заяви та повідомлення на підставі пункту 10 Глави 2 Розділу 2 та пункту 4 Розділу 5 Положення про ЄРДР реєструються як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже і не розслідується.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття "попередня правова кваліфікація". Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.

Уточнення або зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, що є юридичною оцінкою вчиненого, наряду з можливими змінами фактичної сторони розслідуваного кримінального правопорушення, відбувається й через зміну раніше повідомленої підозри. Стаття 277 КПК не передбачає вимогу наводити у повідомленні про підозру (зміну раніше повідомленої підозри) обґрунтування прийняття такого процесуального рішення. При цьому КПК не містить умов для прийняття прокурором, слідчим такого рішення або ж умов щодо обсягу дій, які вони мають вчинити для того, щоб прийняти таке рішення (постанова ККС ВС у справі № 578/789/19 від 21.04.2021). Тобто необхідність зміни правової кваліфікації не завжди обумовлена встановленням нових фактичних даних, які на неї впливають, іноді вона викликана необхідністю виправити допущену помилку при встановленні попередньої кваліфікації злочину.

Процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне (частини 1, 3 статті 110 КПК).

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшла висновку, що зміна правової кваліфікації тих же самих фактичних обставин, які розслідуються у межах кримінального провадження, не потребує реєстрації нового кримінального провадження (окремого внесення відомостей про це до ЄРДР); КПК передбачає можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення щодо підозрюваного шляхом повідомлення про нову підозру (зміну раніше повідомленої підозри), до повідомлення про підозру уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення може відбуватися шляхом прийняття слідчим, прокурором відповідного рішення у формі постанови.

Крім того, ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом вказівки слідчому саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.

Показовим в цьому світлі є такі норми права: (1) заявник та потерпілий, їх представники відповідно до пункту 10 частини 1 статті 303 КПК позбавлені права оскаржувати слідчому судді повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру, зокрема, з мотивів незгоди із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, та позбавлені можливості впливати на зміст обвинувального акту в частині кваліфікації кримінального правопорушення (стаття 291 КПК) інакше, ніж шляхом висловлення своєї позиції слідчому чи прокурору в рамках відповідних звернень, клопотань тощо; (2) можливість здійснення потерпілим функції обвинувачення передбачена КПК лише на етапі судового розгляду обвинувального акту (стаття 340 КПК), тобто після затвердження прокурором обвинувального акту та спрямування його до суду.

Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді щодо невнесення відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР в порядку статті 214 КПК у зв`язку із невірною кваліфікацією того ж самого діяння законом не передбачено.

Враховуючи встановлені обставини, приходжу до висновку, що скарга є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст.3,9, 304, 306 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 05 жовтня 2022 року відмовити.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 17.06.2020 року, яким положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді на бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР визнані неконституційними, ухвала слідчого судді підлягає оскарженню.
Повний текст ухвали оголошений в приміщенні Октябрського районного суду м.Полтави 13 жовтня року о 16.30.

Слідчий суддя ОСОБА_1