Справа № 495/4403/22
№ провадження 1-кс/495/1251/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 30.06.2022 року надійшло клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 29.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
28.06.2022 року до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення начальника відділу внутрішньої та власної безпеки по НОМЕР_1 прикордонному загону підполковника ОСОБА_4 , за фактом того, що 28.06.2022 року особа на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час перетину державного кордону України на пункті пропуску «Старокозаче» надав на паспортний контроль тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 29.03.2022 року та довідку військово-лікарської комісії від 29.03.2022 року №991, видані ІНФОРМАЦІЯ_2 , які мають ознаки підробки.

За даним фактом 29.06.2022 відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 29.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

28.06.2022 року в період часу з 18 години 20 хвилин по 19 годну 00 хвилин за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, автошлях Р-72 у приміщенні ПП «Старокозаче» було проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 29.03.2022 року та довідку військово-лікарської комісії від 29.03.2022 року №991, видані ІНФОРМАЦІЯ_2 , які було упаковано до спеціального пакету НПУ SUD2009261.

В ході проведення досудового розслідування виникла необхідність в забезпеченні кримінального провадження шляхом арешту вилученого майна для створення збереженості тих об`єктів, які на думку органу слідства мають статус речового доказу, й збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню, на підставі чого слідчий просив клопотання задовольнити.

Позиції сторін та явка учасників.
В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву у якій просив клопотання розглядати за його відсутності.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Мотивація суду.
З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні №0000194 від 29.06.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.123 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч.2 ст.131 КПК України передбачено такий вид заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Частиною другою ст.167 КПК України встановлюється, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди.

В судовому засіданні встановлено, що 29.06.2022 року були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України: використання завідомо підробленого документа.
В рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000194 28.06.2022 у період часу з 18 год. 20 хв. по 19 год. 00 хв. здійснено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 29.03.2022 року та довідку військово-лікарської комісії від 29.03.2022 року №991, видані ІНФОРМАЦІЯ_2 , які було упаковано до спеціального пакету НПУ SUD2009261. Згідно з пояснень ОСОБА_5 вказані документи він придбав за допомогою месенджера «Телеграм» у невідомої йому особи за 10 000 грн.

Постановою дізнавача СД Білгород Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 29.06.2022 зазначена документація на підставі положень ст. 40-1, ст. 98, ст.100, ст. 110 КПК України визнана речовим доказом та приєднана до матеріалів кримінального провадження.

В обґрунтування накладення арешту на вказане майно дізнавач зазначив, що вказане майно має доказове значення у даному кримінальному провадженні та необхідне для подальшого проведення слідчих дій та здійснення судових експертиз.

На виконання ч.1 ст.171 КПК України дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з метою збереження тих об`єктів, які мають статус речового доказу, збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню.

Дізнавачем, у зв`язку з протермінуванням строку на подання до суду клопотання про накладення арешту надано заяву у якій він просив поновити строк на звернення до суду, який було пропущено у зв`язку з воєнним станом в Україні та значною службовою зайнятістю. Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що пропущений строк підлягає поновленню.

Слідчим суддею зазначається, що накладення арешту на вказане майно вважається за необхідним з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, забезпечення можливості проведення відповідних судових експертиз.

Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

В частині щодо вирішення місця зберігання майна, слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане вище майно з метою збереження речових доказів, на підставі чого клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000194 від 29.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Поновити пропущений строк на звернення до суду з клопотанням про накладення арешту.

Накласти арешт на:

- тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 29.03.2022 року, видане ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- довідку військово-лікарської комісії від 29.03.2022 року №991, видану ІНФОРМАЦІЯ_3 , які було упаковано до спеціального пакету НПУ SUD2009261.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1