Справа № 953/4388/22
н/п 1-кс/953/2814/22
"09" серпня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Місцем зберігання визначити приміщення АТ «ПУМБ» за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 25.
Прокурор зазначає, що до Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , 1965 р.н. про те, що 02.08.2022 невстановлена особа здійснила крадіжку матеріальних цінностей з приміщення банку ПУМБ за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 25 в умовах воєнного стану.
Під час проведення досудового розслідування гр. ОСОБА_5 повідомив, що він 02.08.2022 виконуючи свою обов`язки як інкасатор-водій АТ «ПУМБ», перебуваючи у службовому приміщення банку за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 25 викрав сейф-пакет з грошовими коштами на суму 17 000 доларів США та 4000 Євро, які в подальшому, а саме 04.08.2022 залишив на зберігання у своєї знайомої ОСОБА_6 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
06.08.2022 органом досудового розслідування, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України, на підставі на підставі добровільної згоди та письмового дозволу було проведено огляд житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення якого було виявлено та вилучено банківські купюри номіналом 100 доларів США в кількості 115 шт., купюри номіналом 20 Євро в кількості 200 шт., картонний лист з рукописним, печатним текстом та штампом «…ПУМБ», банківська обгортка з написом «…$10,000».
06.08.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Прокурор вказує, що матеріальні цінності та документи, вилучені за результатом проведення огляду місця події у вказаному місці відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про вчинення злочину, у зв`язку з чим посилаючись на ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170, ч. 2 ст. 171 КПК України, з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі просить накласти арешт на вищевказане майно, оскільки незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
В судове засідання прокурор Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. Проте, 09.08.2022 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав. Також просив долучити до матеріалів клопотання копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.08.2022 у справі № 953/4388/22 та рапорт старшого слідчого СВ ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 , в якому слідчий зазначив, що ним повідомлено представника АТ «ПУМБ» ОСОБА_8 про дату, час та місце розгляду клопотання про арешт майна (а.с. 29-33).
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та власника майна.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
06.08.2022 в період часу з 11:55 год. по 12:30 год. в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду місця події (а.с. 17-19).
Клопотання про арешт майна подано до суду 08.08.2022 о 13:53 год. (а.с. 1-4).
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідновимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
06.08.2022 о 16:00 год. гр. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 24-25).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.08.2022 в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України надано дозвіл на проведення огляду в квартирі, розташованій за адресою:АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_9 , та яку фактично використовує ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою відшукання і вилучення речей, які мають або можуть мати значення для встановлення істини у провадженні, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановляються під час кримінального провадження (а.с. 31-33).
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Вилучені відповідно до протоколу огляду місця події, грошові кошти та документи від 06.08.2022 підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
Місцем зберігання арештованого майна визначити АТ «ПУМБ» розташоване за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 25, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1