УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року

м. Харків

справа № 638/6083/22
провадження № 1-кс/638/1092/22

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Харкова клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0000217 від 26 жовтня 2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною першою статті 364, частиною першою статті 246, частиною четвертою статті 358 КК України,

у с т а н о в и в:

01 листопада 2022 року прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 26 жовтня 2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною першою статті 364, частиною першою статті 246, частиною четвертою статті 358 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 26 жовтня 2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною першою статті 364, частиною першою статті 246, частиною четвертою статті 358 КК України.

Так, 31 жовтня 2022 року до Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що в період 2022 року невстановлені посадові особи, зловживаючи службовим становищем, здійснили вирубку лісопаркової зони та незаконне будівництво на території Шевченківського району міста Харкова, а саме, на ділянці по вул. Комітетській, 10 до Харківського шосе, 1.

Прокурор вказує на те, що використання завідомо підроблених документів щодо наявності на земельній ділянці з кадастровим номером :16:013:0113 по вул. Комітетській, 10, з метою отримання в оренду земельної ділянки процедурою земельних торгів, площею 0,4803 га, свідчить про наявність підстав вбачати в діях службових осіб КТ «Концерн «Райский уголок» та ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України.

В ході досудового слідства було встановлено, що 31 жовтня 2022 року надійшла заява про те, що невстановленими особами на ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вул. Комітетська, 10, кадастровий номер :16:013:0113, проводиться незаконне будівництво та відбулась вирубка дерев у лісопарковій зоні. В ході огляду місця події було встановлено, що дійсно вбачається спил дерев різного діаметру, а також частково залитий фундамент та котлован довжиною 2.5 метри. Крім того, поряд з фундаментом знаходиться автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , для приготування та транспортування цементу.

В ході огляду місця події, проведеному 31 жовтня 2022 року на ділянці по вул. Комітетській, 10 до Харківського шосе, 1 в м. Харкові, були виявлені та вилучені протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 00869-02850-21 від 13 серпня 2022 року на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на ОСОБА_5 , поліс № ЕР-205263498 на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 на 1 арк., повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду на 2 арк., інструкцію про дорожньо-транспортну пригоду на 1 арк., товарно-транспортну накладну № 8198 на автомобіль державний номерний знак НОМЕР_2 , автоперевезеня, водій ОСОБА_6 , зв`язку ключів у кількості 3 шт., автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , який належать на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_1 .

Допитаний у якості свідка ОСОБА_8 пояснив, що здійснює підрядні роботи з будівництва вже протягом 10 років. Приблизно 5 років тому він взяв у ОСОБА_7 в оренду автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , для власних потреб. 30 жовтня 2022 року від раніше невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 , він отримав замовлення на проведення будівельних робіт, а саме, на залиття фундаменту на ділянці по вул. Комітетській, 10 до АДРЕСА_2 . 31 жовтня 2022 року він прибув на вищевказану ділянку для виконання робіт на автомобілі N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , яким він користується на праві оренди, та який належить ОСОБА_7 . Кому саме належить ділянка місцевості по вул. Комітетській, 10 до АДРЕСА_2 йому невідомо.

Прокурор вважає, що з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних слідчих дій під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на вилучені в ході огляду місця події від 31 жовтня 2022 року протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 00869-02850-21 від 13 серпня 2022 року на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на ОСОБА_5 , поліс № ЕР-205263498 на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 на 1 арк., повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду на 2 арк., інструкцію про дорожньо-транспортну пригоду на 1 арк.,товарно- транспортну накладну № 8198 від 31 жовтня 2022 року на автомобіль, автоперевезеня, водій ОСОБА_6 , зв`язку ключів у кількості 3 шт., автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 .

Прокурор зазначає, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.

На підставі викладеного, відповідно до вимог статей 40, 131, 132, 170, 171 КПК України прокурор просить накласти арешт на вилучені на вилучені в ході огляду місця події від 31 жовтня 2022 року на ділянці місцевості по вул. Комітетській, 10 до Харківського шосе, 1 в м. Харкові, речі, а саме: протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 00869-02850-21 від 13 серпня 2022 року на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на ОСОБА_5 , поліс № ЕР-205263498 на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 на 1 арк., повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду на 2 арк., інструкцію про дорожньо-транспортну пригоду на 1 арк.,товарно- транспортну накладну № 8198 від 31 жовтня 2022 року на автомобіль, автоперевезеня, водій ОСОБА_6 , зв`язку ключів у кількості 3 шт., автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , який належать на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розглянути клопотання без участі прокурора та задовольнити повністю.

У судове засідання власник майна ОСОБА_7 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розглянути клопотання про арешт його майна без його участі та без застосування судового засідання технічними засобами фіксації. Проти задоволення клопотання заперечує, просить у його задоволенні відмовити та повернути йому зазначений автомобіль. Просив суд врахувати, що даний автомобіль є єдиним засобом отримання доходу, має на утриманні батьків-пенсіонерів, доньку та онуку. Вказаний автомобіль не має жодного відношення до злочинної діяльності. Зауважив, що документи на право володіння транспортним засобом вилучені слідчим.

У судове засідання володілець майна (користувач) ОСОБА_8 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розглянути клопотання про арешт його майна без його участі та без застосування судового засідання технічними засобами фіксації. Проти задоволення клопотання про арешт майна заперечує. Пояснив, що даний автомобіль Mercedes-Benz Аctros 2636B, 2007 року випуску, є єдиним джерелом його доходу. Має на утриманні дружину та двох дітей. Вказаний автомобіль ніколи не використовувався у злочинній діяльності. ОСОБА_8 додав до заяви належним чином засвідчені копію паспорта; ідентифікаційного номеру; копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Серії ААВ № 576753 фізичної особи-підприємця ОСОБА_8 ; копію свідоцтва № НОМЕР_4 про реєстрацію платника податку на додану вартість; копію свідоцтва платника єдиного податку Серії НОМЕР_5 суб`єкта господарювання ОСОБА_8 ; копію договору найму автомобіля від 23 серпня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_10 23 серпня 2018 року, реєстровий № 1117, укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , який діє на підставісвідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця, виданого державним реєстратором ОСОБА_11 , Виконавчим комітетом Харківської міської ради Харківської області за № 2 121870 25 березня 2010 року.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, доходить таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (частини друга статті 131 КПК України).

Відповідно до частини другої статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися(використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до статей 168, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (частина перша статті 167 КПК України), а й іншим особам.

Положеннями статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до статті 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Згідно статей 214, 223 КПК України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, відповідно до частини четвертої статті 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до частини першої - третьої статті 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Під час судового розгляду встановлено, що у провадженні СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 26 жовтня 2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною першою статті 364, частиною першою статті 246, частиною четвертою статті 358 КК України.

Так, 31 жовтня 2022 року до Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що в період 2022 року невстановлені посадові особи, зловживаючи службовим становищем, здійснили вирубку лісопаркової зони та незаконне будівництво на території Шевченківського району міста Харкова, а саме, на ділянці по вул. Комітетській, 10 до Харківського шосе, 1.

В обгрунтування поданого клопотання прокурор посилається на те, що з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних слідчих дій під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на вилучені в ході огляду місця події, проведеного 31 жовтня 2022 року, протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 00869-02850-21 від 13 серпня 2022 року на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на ОСОБА_5 , поліс № ЕР-205263498 на автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 на 1 арк., повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду на 2 арк., інструкцію про дорожньо-транспортну пригоду на 1 арк., товарно- транспортну накладну № 8198 від 31 жовтня 2022 року на автомобіль, автоперевезеня, водій ОСОБА_6 , зв`язку ключів у кількості 3 шт., автомобіль N3 Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 .

Прокурор вказує на те, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява № 47148/99, рішення від 22 лютого 2005 року, остаточне рішення від 22 травня 2005 року) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар.

Відповідно до пунктів 69, 73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України», де зазначається«Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Згідно положень статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Також, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України» судом наголошено на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див.також рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див.рішення у справі «Лемуан проти Франції», від 22 вересня 1994 року та «Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року).

Суд також зауважує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. Рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. Рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Як свідчать матеріали клопотання, допитаний у якості свідка ОСОБА_8 пояснив, що здійснює підрядні роботи з будівництва протягом 10 років. Приблизно 5 років тому він взяв у ОСОБА_7 в оренду автомобіль Mercedes-Benz Аctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , для власних потреб. 30 жовтня 2022 року від раніше невідомого чоловіка він отримав замовлення на проведення будівельних робіт, а саме, на залиття фундаменту на ділянці по АДРЕСА_3 до АДРЕСА_2 . 31 жовтня 2022 року він прибув на вищевказану ділянку для виконання робіт на автомобілі Mercedes-Benz Аctros 2636B, яким він користується на праві оренди, що належить на праві власності ОСОБА_7 . Кому саме належить ділянка місцевості по АДРЕСА_3 до АДРЕСА_2 йому невідомо.

Відповідно до пункту 1.1. договору найму автомобіля, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_10 23 серпня 2018 року, ОСОБА_7 (наймодавець) та ОСОБА_8 (наймач) уклали договір про те, що наймодавець передав в тимчасове платне користування наймачу автомобіль марки Mercedes-Benz Аctros 2636B, 2007 року випуску, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , колір білий, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Mercedes-Benz Аctros 2636B на праві власності належить ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 , виданого ВРЕР № 2 ГУМВСУ Харків 25 жовтня 2011 року. Наймач самостійно здійснює використання автомобілю у своїй діяльності. Договір укладено на строк з 23 серпня 2018 року по 23 серпня 2028 року і може бути продовжено за згодою сторін (пункт 4.1 договору).

Отже, автомобіль та документи на нього, на які прокурор просить накласти арешт, належать на праві власності ОСОБА_7 , який не має процесуального статусу у даному кримінальному провадженні та який є джерелом його доходу.

ОСОБА_7 , у свою чергу, надав вказаний автомобіль у законне користування (найм) ОСОБА_8 , який використовує його у своїй господарській діяльності як фізична особа - підприємець та виконував замовлення. Відтак вказаний автомобіль є джерелом його заробітку.

При цьому суд наголошує, що власник автомобіля ОСОБА_7 не має жодного процесуального статусу у даному кримінальному провадженні, а ОСОБА_8 є свідком, про що надав відповідні показання.

В полісі № ЕР-205263498 на автомобіль Mercedes-Benz Аctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на який прокурор просить накласти арешт, страхувальником зазначений ОСОБА_12 , який не має жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні.

Розглядаючи клопотання, суд бере до уваги, що жодній особі у даному кримінальному провадженні підозри на даний час не оголошено, а відтак, матеріали клопотання не містять достатніх доказів, які б свідчили про вчинення певною особою кримінального правопорушення. Цивільного позову на теперішній час у даному кримінальному провадженні не пред`явлено, розмір шкоди, зокрема висновком експертиз, також не визначено, а тому наразі відсутні достатні підстави вважати, що накладення арешту на вказане майно буде пропорційним та співмірним.

Таким чином, насамперед, слідчий суддя виходить з того, що вказаний автомобіль та документи щодо нього, на які прокурор просить накласти арешт, є особистою приватною власністю ОСОБА_7 , який на цей час не має будь-якого процесуального статусу у даному кримінальному провадженні.

Прокурором не надано достатніх доказів, які б у своїй сукупності обгрунтовано свідчили про причетність власника та володільця (наймача) майна до протиправних дій, на які вказує в клопотанні прокурор.

З матеріалів клопотання прокурора та доданих до нього доказів (документів) обставин, які б вказували на протиправність дій власника та володільця майна або ж свідчили про достатні підстави вважати, що в діях зазначених осіб наявні ознаки кримінального правопорушення, судом на цей час також не встановлено.

Прокурором також не доведено, що арешт вказаного майна необхідний з метою забезпечення збереження речового доказу, а незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Під час розгляду обставин про те, що у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій, судом також не встановлено.

Відомості про призначення експертиз, в рамках яких цей автомобіль міг би бути предметом дослідження та необхідним для проведення експертиз у даному кримінальному провадженні або інших слідчих (розшукових) дій, матеріали справи також не містять.

За таких обставин, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов висновку, що прокурором не доведено, що вказаний автомобіль може мати суттєве доказове значення фактів чи обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні та що він відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КК України.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до норм КПК України, правові підстави, з яких накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситись з обставинами кримінального провадження.

Однак, на даний час відсутні відомості про існування сукупних підстав чи розумних підозр вважати, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, можливої конфіскації майна, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Зважаючи на мотиви клопотання та обґрунтування його прокурором, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що прокурором не надано достатніх доказів на підтвердження необхідності та доцільності застосування арешту майна, а також не доведено наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, та підстав, визначених частиною другою статті 167, частиною другою статті 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи наслідки арешту майна для особи, виходячи з розумності та співмірності обмеження права особи на володіння та користування своїм майном в результаті накладення арешту на таке майно завданням кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку про відсутність правових підстав для накладення арешту на вилучене в ході огляду місця події, проведеному 31 жовтня 2022 року на ділянці по вул. Комітетській, 10 до АДРЕСА_2 , майно.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до змісту клопотання прокурор просить накласти арешт на автомобіль марки N3 Mercedes-Benz fctros 2636B, що не суперечить доданим до клопотання документам, якими прокурор обгрунтовує доводи клопотання, згідно з якими, маркою автомобіля є Mercedes-Benz Аctros 2636B.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що клопотання про арешт майна задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 369 372 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 26 жовтня 2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною першою статті 364, частиною першою статті 246, частиною четвертою статті 358 КК України, на вилучені в ході огляду місця події 31 жовтня 2022 року на ділянці місцевості по вул. Комітетській, 10 до Харківського шосе, 1 в м. Харкові, речі, а саме: протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 00869-02850-21 від 13 серпня 2022 року на автомобіль N3 Mercedes-Benz fctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу автомобіль N3 Mercedes-Benz fctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 , на ОСОБА_5 , поліс № ЕР-205263498 на автомобіль N3 Mercedes-Benz fctros 2636B, державний номерний знак НОМЕР_1 на 1 арк., повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду на 2 арк., інструкцію про дорожньо-транспортну пригоду на 1 арк., товарно-транспортну накладну № 8198 на автомобіль державний номерний знак НОМЕР_2 , автоперевезеня, водій ОСОБА_6 , зв`язку ключів у кількості 3 шт., автомобіль N3 Mercedes-Benz fctros 2636B, спеціальний вантажний, номер шасі № НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , який належать на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 03 листопада 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1