Справа № 756/7306/22
Номер провадження № 1-кс/756/1251/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 14.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001171, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Нововолинська Волинської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:
1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

06.09.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 14.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001171, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 , переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, учинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного запобіжного заходу ОСОБА_4 .

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить продовжити строк дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 41 день та визначити розмір застави у вигляді 20 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків є те, що йому відомо місце їх проживання та він ознайомлений зі змістом протоколів допитів потерпілого та свідків. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схиляти потерпілого та свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки в місті Києві в нього відсутні стійкі соціальні зв`язки, він не має постійного місця проживання у м. Києві, так як приїхав до м. Києва для того, щоб влаштуватись до Збройних Сил України, неодружений, офіційно не працевлаштований а отже просто може зникнути в процесі здійснення досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що із матеріалів кримінального провадження відомо, що він не працевлаштований, не має постійного місця проживання у м. Києві, та не має грошових коштів для винайму житла.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені слідчим та прокурором ризики не є обґрунтованими, як і розумна підозра того, що ОСОБА_4 учинив інкримінований злочин. Крім того, захисник просив при ухваленні рішення врахувати, що ОСОБА_4 прибув до Києва з метою вступити до лав Збройних сил України.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, обрати інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 14.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001171, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол огляду місця події від 13.07.2022, з якого вбачається, що працівниками поліції було оглянуто дерев`яний будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та під час якого було виявлено один слід полімерного узору з коробки білого кольору Braunt Top Mic 119, кросівки бежевого кольору невідомої фірми;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 14.07.2022, згідно з яким о 09:00 год. було затримано ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- протокол допиту потерпілого від 14.07.2022 згідно з якого Отто Шьор повідомив, що 13.07.2022 невідома особа викрала у нього особисті речі;

- повідомлення про підозру від 16.07.2022, згідно з яким ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- повідомлення про заміну раніше повідомленої підозри від 20.07.2022, згідно з яким ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку слідчого судді, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану.

Зокрема в тому, що під час дії воєнного стану 13.07.2022, близько 10:23 год., ОСОБА_4 , перебував поблизу приміщення, яке знаходиться на території кафетерію « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою: м. Київ, вул. Прирічна, буд. 32, де у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаний з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану.

Реалізовуючи свій умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи в тому ж місці в той же час, діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення проник до приміщення, яке знаходиться на території кафетерію «Африка», звідки таємно викрав майно, а саме: бездротові навушники марки «AirPods Pro» вартістю 5 301 грн та шкіряні кросівки коричневого білого кольору, вартістю 1472 грн 50 коп., що належить потерпілому ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 , переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування, тобто існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Між тим, на думку суду, відсутній ризик, а саме перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки вказаний ризик на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Отже, суд погоджується з тим, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тож існують підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, як то продовження застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів, разом з тим, на даний час необхідно провести ряд дій, а саме: провести судову товарознавчу експертизу викрадених речей які були вилучено під час затримання ОСОБА_4 , провести портретну експертизу, порівняти надані відеозаписи з копією документу, та відповідний висновок долучити до матеріалів кримінального провадження, провести дактилоскопічну експертизу вилученого під час огляду місця події сліду папілярного узору, встановити місцезнаходження мобільного телефону марки IPHONE 13, який було викрадено, провести інші необхідні слідчі (розшукові) дії, у проведенні яких виникне необхідність, виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, згідно з вимогами ст. 291 КПК України.

Суд також погоджується, що без проведення зазначених процесуальних дій завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні неможливо. При цьому, слід урахувати, що через введення на території України військового стану, експертні установи не працюють чи працюють в не повному складі.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст. 178 КПК України суд, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує також тяжкість покарання, яка загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим за вчинення тяжкого злочину, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів, особистість підозрюваного.

На думку суду, саме обраний запобіжний захід тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості підозрюваного, встановленим обставинам усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину, а також майновим станом.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52 000 грн, яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-199, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 14.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001171, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 41 (сорок один) день, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 52000 (п`ятдесят дві тисячі) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд, у залежності від стадії кримінального провадження.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, та має прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора або суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на 2 місяці, який починається з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останній день строку дії ухвали - 17 жовтня 2022 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або за участі осіб, які приймали участь дистанційно, строк апеляційного оскарження для таких осіб обчислюється з дня отримання ними копії судового рішення.

Копію ухвали невідкладно надати підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Слідчий суддя ОСОБА_1