Справа № 629/1538/22
Провадження № 1-кс/629/305/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

18.10.2022 ОСОБА_3 , в порядку ст.303 КПК України, звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за його заявою від 14.10.2022 відносно начальника Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 за ч.1 ст.367 КК України.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні на задоволенні скарги наполягав, вважає, що ненадання відповіді на його заяву від 23.08.2022 року є порушенням Конституції України, КПК України, Закону України «Про звернення громадян» і є складом злочину передбаченого ч.1 ст.367 КК України, при цьому зазначив, що йому службовою недбалістю начальника поліції завдана значна матеріальна шкода, яка включає витрати на подання заяви до органу поліції, чотирьох скарг до слідчого судді, придбання паперу, клопотань до Амур-Нижньодніпровського суду, проходження лікування, придбання дієтичної добавки та ліків, на загальну суму 5761 грн. 50 коп.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, вважав її безпідставною, зазначив, що не всі заяви та повідомлення вносяться до ЄРДР, а тільки ті, що містять склад злочину, при цьому зазначив, що скаржник не вказав, яка істотна шкода була заподіяна йому внаслідок не отримання відповіді від начальника поліції ОСОБА_6 , оскільки обов`язковою ознакою злочину передбаченого ст.367 ч.1 КК України службова недбалість, є завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб, тому відомості за заявою скаржника до ЄРДР не вносились.
Слідчий суддя, вислухавши думку скаржника і прокурора, дослідивши документи та оцінивши докази, якими скаржник обґрунтовує скаргу, а прокурор свої заперечення, приходить до наступного.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч.1 ст.304 КПК України).
Виходячи з вимог ст.1 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.
Згідно із частиною першою статті 306 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Наведеними правовими нормами визначено порядок оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
При цьому Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що вимога про визнання протиправною бездіяльності щодо ненадання відповіді заявнику згідно Закону України «Про звернення громадян» не може бути заявлена за правилами кримінального судочинства.
Згідно п.40,44 Постанови, такі вимоги не можуть розглядатися і у порядку кримінального судочинства та на думку Великої Палати Верховного Суду, в розумінні статті 3 Закону України «Про звернення громадян» указані вимоги підлягають розгляду в порядку, визначеному цим Законом.
Слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.
ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див.the Guerin v.France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).
Згідно витягу з ЄРДР №0000089 від 23.08.2022, дізнавачем ОСОБА_7 13.03.2022 до ЄРДР були внесені відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення 12.03.2022 за ст.125 ч.1 КК України відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невідомих осіб.

Як вбачається з матеріалів скарги, 23.08.2022 ОСОБА_3 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області було подано повторно заяву за цим же фактом про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невідомими особами за ч.2 ст.296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, вчинене групою осіб.

Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 05.09.2022 за скаргою ОСОБА_3 , було зобов`язано Лозівський РВП ГУНП в Харківській області вчинити дії по внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 23.08.2022.

15.09.2022 ОСОБА_3 на ім`я начальника Лозівського РВП ГУНП України в Харківській області полковника поліції ОСОБА_6 було подано заяву про надання інформації щодо виконання вимог його заяви від 23.08.2022 і ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 05.09.2022.

14.10.2022 ОСОБА_3 , на адресу керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення начальником Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 за ст.367 ч.1 КК України, яка полягає у ненаданні йому інформації за його заявою від 15.09.2022 щодо виконання ухвали слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 05.09.2022 та невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 23.08.2022.

Заява ОСОБА_3 не містить даних про те, що саме начальник Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 не виконав або неналежно виконав, як службова особа, свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, внаслідок чого його дії підпадають під кримінальну відповідальність, тобто ні скарга, ні заява адресована керівнику прокуратури не містять посилання на конкретні обставини, що можуть свідчити про наявність в діях вказаної посадової особи злочину, передбаченого ст.367 ч.1 КК України та яку істотну шкоду йому у зв`язку з цим було завдано.

Відповідно до ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

У зв`язку з викладеним, питання внесення в ЄРДР відомостей про вчинення злочину віднесено до компетенції слідчого, дізнавача та прокурора, які у відповідності до ст.36,40 КПК України є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень забороняється.

Згідно ст.12 Закону України «Про звернення громадян», дія цього Закону не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, встановлений кримінальним процесуальним, цивільно-процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, законами України "Про судоустрій і статус суддів" та "Про доступ до судових рішень", Кодексом адміністративного судочинства України, законами України "Про запобігання корупції", "Про виконавче провадження".

Таким чином, посилання скаржника на порушення вимог ЗУ «Про звернення громадян» з боку начальника поліції, у зв`язку з чим заявник ОСОБА_3 не отримав відповіді в межах кримінального провадження не може бути підставою для внесення відомостей в ЄРДР за ст.367 ч.1 КК України відносно останнього.

Кваліфікація викладена заявником в заяві, не утворює та не може утворювати складу злочину передбаченого ч.1 ст.367 КК України, оскільки порядок оскарження таких дій та рішень чітко регламентований КПК України.

Крім цього, слідчий суддя вважає необґрунтованими вимоги заявника стосовно зобов`язання прокурора внести в ЄРДР відомості за визначеною заявником кваліфікацію, оскільки до повноважень слідчого судді не належить встановлення ознак складу злочину при зобов`язанні внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Визначення кваліфікації діяння, щодо якого здійснюється досудове розслідування, є обов`язком слідчого, дізнавача чи прокурора.

Вислухавши доводи заявника і прокурора та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, дослідивши зміст долученої до скарги заяви про вчинення, на думку ОСОБА_3 , начальником Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення вказаною посадовою особою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного та враховуючи вимоги ч.1 ст.214 КПК України, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є необґрунтованою, вважаю, що прокурор діяв в спосіб, визначений законом, в межах наданих йому повноважень, права заявника не порушені, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.2,9,214,303-307,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Копію ухвали вручити скаржнику і направити в Лозівську окружну прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10