Справа № 215/8353/21
УХВАЛА

17 серпня 2022 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю учасників кримінального провадження
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі в залі судового засідання № 3 клопотання прокурора щодо продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.11.2021 підозрюваному ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжено.
В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 строком на 60 днів, у зв`язку із наявністю ризиків, передбачених п.1,3,5 ст.177 КПК України: можливість переховуватися від суду, можливість впливу на свідків, які ще не допитувалися, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. Просить під час вирішення клопотання врахувати особу обвинуваченого, який ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, не має неповнолітніх дітей на утриманні, фактично зареєстрований на території Луганської області та наявність перелічених ризиків, тому вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, просить клопотання задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечує проти продовження строку тримання під вартою, вказує що обвинувачений має постійне місце мешкання та міцні соціальні зв`язки, тому просить засотувати цілодобовий домашній арешт. Також просить розглянути клопотання про зменшення розміру застави з 181600 грн. до 50000 грн. , оскільки саме таку суму зможе внести бабуся обвинуваченого.

Прокурор проти зменшення розміру застави заперечує.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.331 КПК України , під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Також, суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, при вирішенні даного клопотання, суд враховує наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1ст.177 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину проти незаконного обігу наркотичних засобів, в якому він обвинувачується та за яке передбачено покарання до десяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, та враховує можливість незаконного впливу на свідків, які ще не допитані судом, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також суд враховує особу обвинуваченого, який ніде не працює, не одружений, не має на утриманні малолітніх/неповнолітніх/ дітей, відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, зареєстрований в м. Сєверодонецьк, Луганської області, що наразі є тимчасово окупованою територією України, де ведуться активні бойові дії, тому вважає, що існують реальні ризики переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення покарання, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та можливість незаконного впливу на свідків, більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам, тому суд вважає за доцільне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 днів.
Стосовно пояснень захисника з приводу проживання обвинуваченого з бабусею та надання згоди останньої на проживання разом з нею онука, слід зазначити, що до суду не надано жодного доказу на підтвердження родинних зв`язків між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , надання згоди останньої на проживання разом з нею ОСОБА_4 не є виключним стимулюючим фактором для запобігання ризикам визначеним ст. 177 КПК України, тому на думку суду відсутні підстави для зміни запобіжного заходу на даній стадії судового розгляду.

Стосовно клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну розміру застави слід зазначити наступне.

Ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.11.2021 ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розмір застави в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , який станом на 01.01.2021 становить 2270 грн. та складає 181600 грн.

Так, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Так, у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010р., суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п.3 статті 5 Конвенції покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. п.80. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».
Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».
При вирішенні питання про зменшення розміру застави суд враховує фактичні обставини кримінального провадження, матеріальне становище обвинуваченого, характеризуючи його матеріали, беручи до уваги встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , те, що він офіційно ніде не працює, мешкає в м.Кривому Розі без реєстрації, фактично зареєстрований в м. Сєверодонецьк, Луганської області, що наразі є тимчасово окупованою територією України, де ведуться активні бойові дії, внесення застави у розмірі 50000грн. суперечить вимогам п.2 ч.5 ст.182 КПК України, оскільки вказаною нормою закону передбачено мінімальний розмір застави від двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що буде складати 52 000 грн., але внесення застави в мінімальну розмірі на думку суду не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не зможе гарантувати виконання ним покладених обов`язків, тому підстави для зміни розміру застави до 50 000 грн. відсутні.
Керуючись ст.ст.177, 182, 183, 199, 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів - по 15 жовтня 2022 р. включно, з можливістю внесення застави та виконання покладених на обвинуваченого обов`язків згідно ухвали Тернівського районного суду м.Кривого Рогу від 19.11.2021 року.

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну заможного захисту на цілодобовий домашній арешт та про зменшення розміру застави- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: