Справа № 361/1931/22
Провадження № 1-кс/361/435/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.22 Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання слідчого слідчого відділу Броварського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001063 від 27.05.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бровари Київської обл., громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючого, не депутата, не інваліда, не маючого на утриманні малолітніх дітей, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Броварського міськрайонного суду Київської області подано клопотання слідчого, погодженого з прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001063 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думку підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.
Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні корисливого злочину при наступних обставинах.
Так, 27 травня 2022 року близько 11 годин 00 хвилин ОСОБА_4 , перебував біля будинку АДРЕСА_2 , де розпивав спиртні напої з потерпілим ОСОБА_7 , в цей час у ОСОБА_4 винник умисел на відкрите викрадення майна належного ОСОБА_7 в умовах воєнного стану.
У подальшому, близько 11 год. 15 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи за вищевказаною адресою, в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» зі змінами, діючи відкрито, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, умисно, перебуваючи біля ОСОБА_7 , наніс 3 удари кулаком своєї руки по обличчю останнього від чого ОСОБА_7 втратив рівновагу та впав на землю.
Надалі, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого умислу на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, із наплічної сумки ОСОБА_7 відкрито викрав мобільний телефон марки «Samsung A 515» моделі «SM-A515FZKUSEK Prism Crush Black 64 GB» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , тим самим відкрито заволодів майном належним ОСОБА_7 , після чого залишив місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 органом досудового розслідування підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчинені вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
27 травня 2022 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001063, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
27 травня 2022 року о 22 год. 00 хв. ОСОБА_4 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.
28 травня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.
Згідно приписів передбачених статті 279 КПК України, орган досудового розслідування має право змінити повідомлення про підозру.
До клопотання додані копії матеріалів кримінального провадження зібрані органом досудового розслідування під час досудового слідства, які були досліджені під час судового розгляду вказаного клопотання.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, висловившись про його обґрунтованість та просив його задовольнити, з підстав викладених у ньому.
В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою органом досудового розслідування покладається наявність ризиків передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може здійснювати незаконний вплив на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просила відмовити у задоволенні клопотання органу досудового розслідування, вказавши, що підозра відносно ОСОБА_4 є необґрунтованою, при цьому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою містять достатню кількість даних, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 Кримінального кодексу України, який за правилами статті 12 Кримінального кодексу України відноситься до категорії тяжких злочинів.
Слідчим суддею у кримінальному провадженні встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , покладається необхідність запобігання його спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки, будучи обізнаним про тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, на переконання слідчого судді, ОСОБА_4 може здійснювати незаконний вплив на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни показів останніми, оскільки останньому відомі їх адреси проживання та контактні дані.
При цьому, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема незаконно впливати на осіб, які на теперішній час не допитані як свідки у межах вказаного кримінального провадження, однак яким можуть бути відомі відомості щодо обставин даного кримінального правопорушення, що дозволяє слідчому судді зробити висновок про існування щодо підозрюваного ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, які визначені статтею 178 КПК України, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також може здійснювати незаконний вплив на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни показів останніми та вчинити інше кримінальне правопорушення.
З наведених вище підстав, слідчий суддя вважає, що інші менш суворі запобіжні заходи (особисте зобов`язання, порука, домашній арешт) не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, тому вказані обставини дають всі підстави вважати, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ані ж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України та не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому підстави для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ані ж тримання під вартою відсутні.
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є виправданим та необхідним.
Доказів, які б підтвердили неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_4 за станом здоров`я чи з інших підстав такого запобіжного заходу, як тримання під вартою стороною захисту не надано, а слідчим суддею не встановлено.
Як вбачається з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.05.2022 року, ОСОБА_4 було фактично затримано 27 травня 2022 року о 22 годині 00 хвилин, чого не заперечував підозрюваний під час розгляду клопотання.
Враховуючи, що строк тримання під вартою згідно норм КПК України обчислюється у днях та не може перевищувати строків досудового розслідування, при цьому строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відраховувати з моменту затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що строк дії ухвали про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно встановити на 60 днів, з моменту затримання, тобто до 25 липня 2022 року.
Із врахуванням зазначеного, а також з огляду на приписи КПК України, конкретні обставини справи, слідчий суддя вважає, необхідним визначити підозрюваному також альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, з покладанням ряду обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, огляду на наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до приписів ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням особи підозрюваного, його майнового стану, скоєного ним злочину, який відноситься до категорії тяжких злочинів, виходячи із засад розумності, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 198 480,00 грн. 00 коп. (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят гривень 00 копійок), повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.
Разом із тим, слідчий суддя вважає, необхідним у випадку внесення застави, як самим підозрюваним так і іншою особою покласти на нього певні процесуальні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 25 липня 2022 року включно.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25.07.2022 включно, взявши його під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з 22 год. 00 хв. 27.05.2022 року.

Встановити ОСОБА_4 , заставу, яка дорівнює 80 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому КМУ.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 25.07.2022 року включно.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1