н/п 1-кс/953/9379/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001230 від 26.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255-1 КК України, -
встановив:

29.09.2021 о 14:43 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому прокурор просить: накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події службового кабінету № 26 ДУ «Харківський слідчий ізолятор», розташованої за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 99, а саме: мобільний телефон ZTЕ, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 у корпусі чорного кольору з силіконовим чохлом; зошит у клітинку з 22 аркушами, в якому містяться чорнові записи, що належать слідчо-заарештованому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Місцем зберігання виявлених та вилучених в ході огляду місця події речей визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230 від 26.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255-1 КК України, за фактом вчинення окремими особами, які відбувають покарання, встановлення та поширення злочинного впливу.

Так, 03.09.2021 співробітниками ДУ «Харківський слідчий ізолятор» проведено обшук камери № 125, в якій утримувався слідчо-заарештований ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого у схованці, розташованій у підлозі під одним з ліжок, було виявлено та вилучено мобільний телефон у ZTE у корпусі чорного кольору та силіконовому чохлі, а також зошит з чорновими записами.

28.09.2021 вказані матеріали, на виконання доручення слідчого, наданого в порядку ст. 40 КПК України, надійшли на адресу СУ ГУ НП в Харківській області.

28.09.2021 в період часу з 14 год. 20 хв. до 14 год. 40 хв. проведено огляд місця події (службового кабінету № 26 ДУ «Харківський слідчий ізолятор»), в ході якого вилучено: мобільний телефон ZTЕ, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 у корпусі чорного кольору з силіконовим чохлом; зошит у клітинку з 22 аркушами, в якому містяться чорнові записи.

Прокурор зазначає, що допитаний в якості свідка ОСОБА_5 старший оперуповноважений ДУ «Харківський слідчий ізолятор» показав, що 03.09.2021 до нього надійшли матеріали за фактом вилучення заборонених предметів у камері № 125 ДУ «Харківський слідчий ізолятор». В ході здійснення перевірки ОСОБА_5 встановлено, що зошит з записами та мобільний телефон належать слідчо-заарештованому ОСОБА_4 . Так, під час спілкування з слідчо-заарештованим ОСОБА_6 , який утримувався у камері № 125, останній повідомив, що він особисто за вказівкою ОСОБА_4 здійснював записи у вказаний зошит. Також в ході проведення оперативно-розшукових заходів ОСОБА_5 було встановлено, що ОСОБА_4 здійснював облік грошових коштів у режимному корпусі № 1 ДУ «Харківський слідчий ізолятор» за вказівкою ОСОБА_7 , який позиціонує себе як «смотрящий за СІЗО», в тому числі на проведення так званого «лото» (азартної гри, проведення якої в умовах СІЗО заборонено). Від надання письмових пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_6 відмовились. Після проведення перевірки, на виконання доручення слідчого, наданого в порядку ст. 40 КПК України копії відповідних матеріалів направлено до СУ ГУ НП в Харківській області.

Прокурор також вказує, що в ході проведення огляду зошиту у ньому виявлено рукописні записи з визначенням номеру камери, суми грошових коштів, дати та часу переводу грошей. Під час огляду мобільного телефону у ньому виявлено інформацію щодо переводу грошових коштів на банківська картку ОСОБА_8 , який звільнився з ДУ «Харківський слідчий ізолятор» 03.09.2021, а у період перебування у вказаній державній установі позиціонував себе як «смотрящий» за одним з корпусів, а також інша інформація, що має значення для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 10 Закону України «Про попереднє ув`язнення», особи, взяті під варту, зобов`язані додержувати порядку, встановленого в місцях попереднього ув`язнення, і виконувати законні вимоги адміністрації.

Пунктом 3 Правил поведінки в СІЗО ув`язнених і засуджених, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 14.06.2019 № 1769/5, ув`язненим і засудженим забороняється зберігати і користуватися предметами, забороненими для передавання ув`язненим і засудженим, а також для користування та зберігання при собі.

Згідно з переліком продуктів харчування, предметів першої необхідності, інших речей та предметів, заборонених для передавання ув`язненим і засудженим, а також для користування та зберігання при собі, що є додатком № 1 до вказаних правил, мобільні телефони, SIM-картки є забороненими предметами.

Вилучений мобільний телефон та зошит оглянуті слідчим 28.09.2021 та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001230.

Прокурор посилаючись на приписи ст. 98, ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, з метою збереження речових доказів, призначення та проведення судово-почеркознавчої експертизи та комп`ютерно-технічної експертизи, просить накласти арешт на майно, вилучене 28.09.2021 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 99 в службовому кабінеті № 26, власником якого є ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 29.09.2021 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав, просив про його задоволення. Також просив долучити до матеріалів клопотання рапорт старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 , в якому слідчий повідомила, що нею повідомлено ОСОБА_4 про судове засідання з розгляду клопотання про арешт майна у данному кримінальному провадженні, яке призначено на 30.09.2021 (а.с. 45-46).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 26.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001230, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255-1 КК України (а.с. 5).
03.09.2021 в ході проведення обшуку в камері № 125, розміщеній в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 99, виявлено та вилучено мобільний телефон ZTЕ, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 у корпусі чорного кольору з силіконовим чохлом; зошит у клітинку з 22 аркушами, в якому містяться чорнові записи, що належать слідчо-заарештованому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10).

17.09.2021 копії матеріалів за фактом вилучення зошиту та мобільного телефону направлено до СУ ГУ НП в Харківській області, які отримані останнім 28.09.2021 (а.с. 1, 8-12).

28.09.2021 за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 99 в службовому кабінеті № 26, слідчим виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду місця події (а.с. 13-15).

Клопотання про арешт майна подано до суду 30.09.2021 о 14 год. 43 хв. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_9 від 28.09.2021 вищевказане майно, яке вилучене 28.09.20211 під час проведення огляду місця події у приміщенні службового кабінету № 26 ДУ «Харківський слідчий ізолятор», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001230 від 26.08.2021 (а.с. 33).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 28.09.2021 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001230 від 26.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 255-1 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 28.09.2021 під час проведення огляду місця події службовому кабінеті № 26 ДУ «Харківський слідчий ізолятор», розташованої за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 99, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон ZTЕ, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 у корпусі чорного кольору з силіконовим чохлом; зошит у клітинку з 22 аркушами, в якому містяться чорнові записи, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити СУ ГУ НП в Харківській області, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Весніна, буд. 14, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1