Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 вересня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05 травня 2021 року на автотранспортний засіб «MERCEDES-BENZ SPRINTER 313 CDI», д.н.з. НОМЕР_1 .

Вивчивши зміст поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з приписами ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до положень ч.1, ч. 2 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Згідно з положеннями ст. 93 ЦПК України місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в ухвалі від 22 травня 2020 року у справі № 643/7609/20 (провадження № 51-2437впс20), встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

У вказаній ухвалі Верховний Суд наголосив, що за допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується й з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22 квітня 2020 року у справі № 487/7605/19 (№ 51-1901впс20) та від 13 травня 2020 року у справі № 643/7208/20 (№ 51-2272впс20).

Відповідно до вимог заявника ОСОБА_2 він просить скасувати арешт, накладений ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05 травня 2021 року на автотранспортний засіб «MERCEDES-BENZ SPRINTER 313 CDI», д.н.з. НОМЕР_1 ., який був вилучений в рамках кримінального провадження №0000434 від 17 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 204 КК України.

У поданому заявником клопотанні також зазначено, що матеріали вказаного кримінального провадження перебувають у провадженні 7 СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві.

Відповідно до відомостей, які містяться на сайті Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, адресою місцезнаходження органу досудового розслідування - Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві є: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 31, що територіально відноситься до Шевченківського району міста Києва.

Таким чином, орган досудового розслідування - Слідче управління фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві не знаходиться у Подільському районі м. Києва.

Із урахуванням вищезазначеного, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна не підсудне Подільському районному суду міста Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 174 КПК України, слідчий суддя,-

по с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

СуддяОСОБА_1