Провадження № 1-кс/359/2288/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2021 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання дізнавача сектору дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0001183, внесеному до ЄРДР 29.11.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:
Дізнавач сектору дізнання Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в якому зазначив, що сектором дізнання Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001183, внесеному 29.11.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень (проступків), передбачених ч.1 ст.358 та ч.4 ст.358 КК України.

07.12.2021 приблизно о 00 год. 05 хв. в терміналі «D» ДП «МА «Бориспіль» за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, під час здійснення оформлення пасажирів рейсу No 482, сполученням «Дубай-Київ», виявлено громадянку України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка під час проходження паспортного контролю надала для перевірки міжнародне свідоцтво про вакцинацію, видане комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» ( КОД 01984263) на власні анкетні дані, що містить ознаки підробки.

При скануванні QR-коду даного міжнародного свідоцтва про вакцинацію спеціальним програмним забезпеченням, не здійснюється його верифікація.
Таким чином, у органа досудового розслідування виникли обґрунтовані підстави вважати, що надане ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міжнародне свідоцтво про вакцинацію, видане комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» ( КОД 01984263), виготовлене шляхом повної або часткової підробки.

У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені невідповідності мають кримінальне походження, 07.12.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено міжнародне свідоцтво про вакцинацію, видане комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» ( КОД 01984263) на власні анкетні дані.

07.12.2021 вилучений документ визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судове засідання дізнавач ОСОБА_3 не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. В поданому клопотанні просив його розглянути без його участі. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає за доцільне клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2. ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3. ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що застосування арешту вказаного майна необхідне для забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 07.12.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме міжнародне свідоцтво про вакцинацію, видане комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» ( КОД 01984263) на анкетні дані ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є предметом криміна льно протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1