Справа № 461/9505/21
Провадження № 1-кс/461/794/22
21.02.2022 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна -
Заявник подав до суду клопотання про здійснення розгляду без його участі.
Слідчий подав до суду клопотання про здійснення розгляду без його участі. Зазначив, що проти задоволення клопотання не заперечує.
Слідчий суддя дослідивши матеріали кримінального провадження дійшов до висновку про задоволення клопотання виходячи з наступного.
Положення статей 317 та 319 ЦК України визначають зміст права власності, зокрема, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, арешт на майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні, за правилами ч. 3 ст. 170 КПК України може бути накладений незалежно від суб`єкту, що є його власником, процесуального статусу останнього, розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, можливості застосування спеціальної конфіскації або конфіскації майна як виду покарання.
Одним з епізодів злочинної діяльності групи правопорушників було відкрите викрадення майна ОСОБА_4 . Своїми протиправними діями ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 завдали ОСОБА_4 матеріальну шкоду на загальну суму 1 369 000 грн., що відповідно до примітки 3 ст. 185 КК України, у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та становить особливо великі розміри.
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 липня 2021 року було накладено арешт на майно, що було вилучено в ході огляду місця події.
Слідчим суддею береться до уваги, що продовження арешту тимчасово вилученого майна значно обмежує права потерпілого ОСОБА_4 щодо користування та володіння таким майном. Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критерії в правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).
Таким чином, власник майна, чи його представник має право подати до суду клопотання про скасування арешту майна, якщо в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Тому, з метою дотримання прав власника майна, враховуючи вимоги розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, з урахуванням позиції слідчого, який не заперечував, проти задоволення клопотання, а також вимогам верховенства права та недоторканості майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та скасування накладеного арешту.
Керуючись ст.ст. 174, 376 КПК України слідчий суддя,
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - задовільнити.
Скасувати арешт, що накладений ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09 липня 2021 року на «предмет ззовні схожий на пістолет марки «Форт-12» із «гумовими» набоями в кількості 9 одиниць.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1