Провадження № 1-кп/761/1705/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року

Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю :

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві

кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 лютого 2021 року за №0000766,

за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 лютого 2021 року за №0000766, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

30 вересня 2021 року строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено до 28 листопада 2021 року, включно.

Суд, розглядаючи питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, виходить з такого.

В судовому засіданні судом з урахуванням положень Кримінального процесуального закону щодо судового контролю за дотриманням прав обвинуваченого до спливу вказаного строку поставлене питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою відповідно до ст.331 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_5 строку тримання під вартою, оскільки підстави для застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпали, а отже наявні визначені ст.177 КПК України ризики, які не змінилися та не зменшилися, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки прокурором не обґрунтовано існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Оскільки ОСОБА_5 тривалий час перебуває під вартою, допитано потерпілого в судовому засіданні, тому ризики, передбачені ст.177 КПК України значно зменшились. Просив врахувати, що ОСОБА_5 має матір похилого віку, яка потребує догляду, має постійне місце проживання та реєстрації, та обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою у виді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував щодо продовження відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з підстав наведених захисником. Просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, виходячи з наступного.

Частиною 3 статті 331 КПК України на суд покладений обов`язок, незалежно від наявності клопотань, до спливу продовженого двомісячного строку тримання обвинуваченого під вартою повторно розглянути питання доцільності дії цього запобіжного заходу.

За наслідками розгляду цього питання суд своєю вмотивованою ухвалою має право скасувати, змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжити його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Під час досудового розслідування відповідно до ст. 194 КПК України у разі вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу має бути встановлено, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Однак, враховуючи, що відповідно до Глави 28 КПК України судовий розгляд кримінального провадження здійснюється з метою встановлення, чи доведена поза розумним сумнівом вина особи у зазначених в обвинувальному акті злочинних діях, оцінка обґрунтованості підозри на цій стадії провадження виключається.

З наведеного витікає, що вирішуючи доцільність подальшого утримання особи під вартою, суд має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Європейський Суд з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» зазначив, що продовжуване утримання особи під вартою може бути виправдане у тій чи іншій справи лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.

Керуючись вимогами ч.3 ст. 331 КПК України, враховуючи, що 28 листопада 2021 року спливає двомісячний строк з дня продовження дії існуючого запобіжного заходу, та неможливості до вищезазначеної дати завершити судовий розгляд, за відсутності підстав для скасування або зміни запобіжного заходу, суд вважає за необхідне обвинуваченому ОСОБА_5 продовжити дію існуючого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує двох місяців, тобто до 17 січня 2022 року.

При визначенні питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 суд бере до уваги, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, раніше судимий, не працює, не займається суспільно корисною працею, матеріали провадження не вказують на наявність захворювань у обвинуваченого, які б унеможливлювали його тримання під вартою, що дає суду достатні підстави вважати, що останній може ухилитися від суду, чинити вплив на свідків в кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням встановлених обставин суд вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про що свідчать встановлені обставини та дані, що характеризують його особу, тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується.

За таких обставин суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 але на строк, що не перевищує двох місяців.

Також, при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_5 розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі викладеного,керуючись ч.3 ст. 331 КПК України,суд

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити частково.

Продовжити дію запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, на два місяці, тобто до 17 січня 2022 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 ( дев`яносто тисяч вісімсот) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA1012089. Призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 19 листопада 2021 року по справі №761/28394/21, кримінальне провадження № 1-кп/761/2760/2021, внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:

1. Прибувати за кожною вимогою до суду;

2. Не відлучатися із населеного пункту, за місцем проживання чи перебування без дозволу суду;

3. Повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Визначити строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 , ухвалою суду обов`язків 60 днів з моменту внесення обвинуваченим застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1