Провадження № 1-кп/522/495/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2021 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007307 від 01.11.2018 р. відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, українця, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
обвинуваченого у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,
встановив:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
В судовому прокурор подав клопотання про продовження обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , зазначив що ризики передбачені ст. 177 КПК України враховані судом при обранні йому міри запобіжного заходу не відпали.
Обвинувачений ОСОБА_3 , заперечував проти продовження строку тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Заслухавши думку учасників процесу суд, вважає за необхідне строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , продовжити.
Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Так, згідно обвинувального акту ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані судом при обранні міри запобіжного заходу не відпали та останній перебуваючи на свободі може переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні яких на теперішній час ще не допитано, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, суд враховує ту обставину, що ОСОБА_3 раніше судимий на шлях виправлення не став та вчинив новий корисливий злочин, що свідчить про наявність ризику переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, суд враховує положення ст. 9 Конституції України, та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», згідно яких тривале тримання під вартою обвинуваченого може бути виправданим у зазначеній справі, так як є специфічні ознаки суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає правило поваги до свободи особи (рішення Європейського суду «W. v/ Switherlandjudgement» of 26 January 1993. SeriesAno.254-A, p.15, §30).
При визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінального правопорушення, майновий стан обвинуваченого, тяжкість правопорушення, у якому ОСОБА_3 обвинувачується, та відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України вважає необхідним визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 194, 196, 197, 371-372, 395 КПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 22.11.2021 р. включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45400 грн., яку дозволити внести на депозитний рахунок, призначення платежу застава за ОСОБА_3 .
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення через Приморський районний суд м. Одеси до Одеського апеляційного суду.

Суддя: