ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2022 року м. Чернівці

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду у складі:

судді доповідача ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
та сторін судового провадження:
прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000728 від 12.03.2022 року за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Чернівці, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , з вищою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України, на ухвалу слідчого судді Першотравневого районного суду м. Чернівці від 14 березня 2022 року, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст судового рішення.

Цією ухвалою, клопотання слідчого - задоволено.

Застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

ЄУНСС №725/1339/22 Слідчий суддя в І інстанції: ОСОБА_8
Провадження №11-сс/822/64/22 Суддя - доповідач: ОСОБА_1
Категорія ст. 193 КПК України

Розмір застави визначено у межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 99240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати до старшого слідчого СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_9 із встановленою ним періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він буде перебувати, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснено підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії ухвали до 22 год. 00 хв. 09 травня 2022 року.

Доводи апеляційної скарги.

Захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 в своїй апеляційній скарзі вважає ухвалу слідчого судді незаконною, зважаючи на таке.

Зазначає, що в оскаржуваній ухвалі не вказано, які саме ризики існують для обрання саме такого виду запобіжного заходу, на підставі яких доказів, слідчий суддя дійшов того висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде забезпечувати виконання обов`язків покладених на підозрюваного. Також вважає, що слідчий суддя обмежився виключно переліком законодавчих підстав для застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Не можна залишити без уваги той факт, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Також вказує на те, що в оскаржуваній ухвалі повністю відсутнє обґрунтування щодо визначення розміру застави, яке в свою чергу є зовсім не співмірним щодо дій, які інкримінуються її підзахисному, особи її підзахисного та його матеріального стану. Виходячи з оголошеної підозри, слідує, що збитків потерпілій стороні не завдано, так як кваліфікація - замах на кримінальне правопорушення.

Позиції сторін.

Захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просила задовольнити її апеляційну скаргу з підстав зазначених в ній, скасувати ухвалу слідчого судді та застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Прокурор в судовому засіданні просив апеляційну скаргу сторони захисту залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді від 14 березня 2022 року - без змін, як законну та обґрунтовану. При цьому наголосив, що в країні оголошено військовий стан, а підозрюваний діючи з корисливих мотивів, вчинив дії пов`язані із таємним викраденням чужого майна (крадіжки).

Мотиви суду.

Встановивши суть ухвали та вимоги апеляційної скарги сторони захисту, з`ясувавши думку учасників судового засідання, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ст. 29 Конституції України та ст. 176, 177, 178 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід врахувати те, що обираючи запобіжний захід - тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідно до ст. 183 КПК України є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належної поведінки. Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Так, у клопотанні слідчого зазначено, що 12 березня 2022 року близько 19 год. 40 хв., ОСОБА_7 перебуваючи в магазині «Велмарт», за адресою м. Чернівці, вул. Руська, 248-Є, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в умовах воєнного стану згідно указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, тобто вважаючи, що діє непомітно для працівників та відвідувачів магазину, діючи умисно, шляхом вільного доступу, з прилавків магазин викрав продукцію, а саме: цукерка Протеїн з апельсином глазуровані марки в кількості 3 (трьох) шт., загальною вартістю 15 грн. 70 коп.; ікру лососеву горбуші зерниста 90г ж/б марки «Veladis» в кількості 2 (двох) шт., загальною вартістю 170 грн. 30 коп.; батончик протеїновий карамельний 40 г., вартістю 23 грн. 75 коп.; іграшку автомодель мотоцикл 1:18, вартістю 97 грн. 55 коп.; марципан вкритий шоколадом, в кількості 2 (двох) шт., загальною вартістю 29 грн. 90 коп.; зубну щітку Барбі/Бетмен/Спайдермен 5+, вартістю 36 грн. 34 коп.; сир Звенигородський Класичний 50% вагою 0,172 грам, вартістю 205 грн. 01 коп.; грінки житні з смаком Телятина з аджикою, вартістю 6 грн. 25 коп.; цукерки Раффаело 150 грам Ферреро, вартістю 77 грн. 80 коп.; фісташки смажені підсолені 80 грам Хіт, в кількості 4 упаковок, загальною вартістю 29 грн. 50 коп.; крем Нутелла горіховий з какао 350 грам., вартістю 81 грн., 71 коп.; батончики Буенокіндер 43 грам Ферреро, в кількості 4 шт., загальною вартістю 15 грн. 91 коп.; іграшки Автомодель Поліція 1:32, в кількості 2 шт., загальною вартістю 76 грн. 85 коп., які сховав собі під одяг, після чого направився в напрямку каси. Будучи на касі, здійснив розрахунок за продукцію магазину, а саме: вафлі в молочному шоколаді 41,5 грам, «Кіт Кат», арахіс солоний смажений 125 грам, грінки житні з смаком баварських ковбас, 110 грам на загальну суму 46 грн., 56 коп.. Після розрахунку за вищевказану продукцію, направився до виходу з магазину, де вжив всіх необхідних заходів для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від нього, а саме був зупинений охоронцями вказаного магазину «Велмарт».

В результаті чого ОСОБА_7 , міг завдати магазину «Велмарт» матеріальну шкоду на суму 1141 грн. 50 коп..

12 березня 2022 року о 22 год. 00 хв. було затримано ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України.

13 березня 2022 року, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Під час перевірки зазначеної ухвали апеляційною інстанцією встановлено, що слідчий суддя дотримався вимог закону при розгляді клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя, приймаючи рішення про доцільність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, врахував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу, дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого, врахувавши відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам дієво запобігти існуючим ризикам.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Як убачається з наданих апеляційному суду матеріалів, які були предметом дослідження судом першої інстанції, задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовуючи його, слідчий суддя мотивував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України, тяжкістю покарання, яке загрожує останньому в разі визнання його винуватим, а також наявністю ризиків, таких як: можливість переховуватись від органів досудового слідства та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків; запобігання вчиненню інших кримінальних правопорушень.

Зваживши встановлені обставини, слідчий суддя дійшов вірного висновку, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 ..

Колегія суддів вважає, що слідчим суддею у відповідності до вимог ст.ст. 193, 194 КПК України були досліджені обставини у повному обсязі, необхідному для вирішення питання про обрання запобіжного заходу, які відповідають матеріалам кримінального провадження.

На стадії вирішення слідчим суддею клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя має переконатися у наявності обґрунтованої підозри, а факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Отже, стороною обвинувачення в суді першої інстанції доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому діянь та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

За таких обставин, апеляційний суд визнає необґрунтованими доводи сторони захисту в частині не доведення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які зазначені в оскарженій ухвалі слідчого судді.

Зокрема, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність, ризиків, які дають достатні мотиви слідчому судді, суду, вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та слід враховувати їх наявними, за умови встановлення обґрунтованої ймовірності/можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваним кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Отже, метою і підставою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 в даному провадженні є запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового слідства та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення.

Окрім того, згідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, відповідно до ст. 12 КК України, та за який законом встановлено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

У зв`язку з наведеним та погоджуючись з висновками слідчого судді, апеляційний суд вважає, що для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні слідчого та, які доведені прокурором в судовому засіданні, слідчий суддя обґрунтовано обрав підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Окрім того, слідчим суддею, при обранні основного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, як альтернативу заміни, визначено підозрюваному заставу в сумі 99240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, в разі внесення якої, ОСОБА_7 буде звільнено з-під варти.

Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги захисника щодо розміру визначеної ОСОБА_7 застави, яка є непомірною для підозрюваного, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В контексті справи «Mangouras v. Spain» (рішення від 28.09.2010 р., заява №12050/04) зазначається, що заявник, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. ЄСПЛ визнано законними та обґрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника та шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

При визначенні ОСОБА_7 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя врахував обставини кримінального правопорушення; особливий характер провадження; майновий стан підозрюваного та дані про його особу; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Зокрема, суд апеляційної інстанції звертає увагу на тяжкість вчиненого кримінально караного діяння, період його вчинення - воєнний стан, відповідно до указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення, покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження, а тому доводи апеляційної скарги сторони захисту їх не спростовують та жодним доказом в судовому засіданні апеляційної інстанції не підтверджують.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами слідчого судді на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, зважаючи на встановлені ризики та особу підозрюваного ОСОБА_7 , а також на дії останнього, які є неприпустимими, вважає, що визначений слідчим суддею розмір застави буде з одного боку утримувати підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого, не перетворить обраний йому запобіжний захід на безальтернативне ув`язнення.

У зв`язку з вищевикладеним, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для зміни ухвали слідчого судді, як про те апелює сторона захисту в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ..

Керуючись ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, ч.3 ст. 407, 422, ч.4 ст. 424 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Першотравневого районного суду м. Чернівці від 14 березня 2022 року - без змін.

Ухвала апеляційного суду касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3