УХВАЛА

06 грудня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №000002272 від 16.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

встановив:

03.12.2021 слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, майор поліції ОСОБА_3 звернуся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , а саме будівельну рулетку марки «Sline» чорно- синього кольору довжиною 5м, яку поміщено до сейф пакету № 7352349 із забороною права відчуження, користування та розпорядження.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в період часу з 21.00 год. 15.11.2021 по 07.00год. 16.11.2021 невстановлена особа, перебуваючи поблизу будинку No111, що по вул. Кам`янецька, у м. Хмельницький, таємно, шляхом пошкодження замка, проникла до автомобіля марки ВАЗ 2104, д.н.з. НОМЕР_1 , звідки викрала лазерну рулетку 40мм, рулетку 15 м та відеореєстратор марки "Cyclone", чим спричинила ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 2400 грн.

16.11.2021 слідчим СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області розпочато досудове розслідування та внесено відомості до ЄРДР за № 0002272 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування у ОСОБА_5 було виявлені та вилучені: будівельна рулетка марки «Sline» чорно синього кольору довжиною 5 м, яка поміщена до сейф пакету № 7352349 03.12.2021 постановою слідчого указані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий у клопотанні зазначає, що вилучене майно є викраденим та належить потерпілому у кримінальному провадженні ОСОБА_6 .

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

У справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

Разом із тим, узагальнені підстави стосовно накладення арешту на усе майно, потребують конкретизації в частині мети його застосування, оскільки накладення арешту на майно особи впливає на її обсяг прав як власника майна.

А тому з урахуванням приписів кримінального процесуального закону, особа, яка позбавляється внаслідок застосування кримінально-правової процедури певних чи усіх повноважень власника майна має право знати підстави та мету накладення арешту щодо кожної із її речей.

Кримінальне провадження розслідується за фактом одного епізоду викрадення чужого майна, зокрема лазерної рулетки 40мм, рулетки 15 м та відеореєстратора марки "Cyclone", чим спричинила ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 2400 грн.

Водночас, слідчим у клопотанні не зазначено, яке значення для кримінального провадження має будівельна рулетка марки «Sline» чорно-синього кольору довжиною 5м, оскільки указане майно не відповідає за ознаками тому майну, про викрадення якого повідомляв потерпілий.

Отже,у клопотанні відсутнє посилання на визначені ст.98 КПК України ознаки речових доказів вказаних речей та яке значення вони мають для кримінального провадження.

За таких обставин, слідчий не навів належне обґрунтування підстави позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування зазначеним майном.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У зв`язку з наведеним, клопотання підлягає поверненню для усунення зазначених неузгодженостей та недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №000002272 від 16.11.2021 повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На ухвалу протягом п`яти діб з дня одержання її копії може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя