У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2021 року слідча суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_3

про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000922,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000922, яке об`єднане з кримінальним провадженням № 0000639 та перебуває на досудовому розслідуванні у Солом`янському УПГУНП у м. Києві..

Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська (справа №200/5342/17) було накладено арешт шляхом заборони користування та розпорядження на земельні ділянки (паї), які орендовані СФГ «Олександро-Володимирівське». Згідно списку кадастрових номерів за зазначеною ухвалою міститься кадастровий номер -01-003-0237 на земельну ділянку належну згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 879653 ОСОБА_2 на праві приватної власності.

Вказуючи на те, що арешт було накладено необґрунтовано, заявник звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, вищевказаною нормою КПК України встановлено вичерпний перелік осіб, які мають право звернутися із клопотанням про скасування арешту майна, за умови, що вони не були присутні в судовому засіданні із розгляду клопотання про арешт такого майна.

Разом з тим, при дослідженні клопотання та доданих до нього копій документів, слідчим суддею встановлено, що до клопотання про скасування арешту майна не додано копії ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська (справа №200/5342/17) якою, як вказується у клопотанні, було необґрунтовано накладено арешт в рамках кримінального провадження № 0000922 на земельну ділянку, що належить заявнику, що не дає змогу слідчому судді перевірити наявність у заявника повноважень звертатися до слідчого судді із клопотанням про скасування даного арешту відповідно до вимог ст. 174 КПК України, перевірити обґрунтованість вищевказаного арешту.

Отже, клопотання про скасування арешту майна подано особою, статус якого не підтверджений у даному кримінальному провадженні

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.

Виходячи з ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Також згідно з п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про повернення заявнику його клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись стст. 9, 170, 172, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000922, - повернути особі, яка його подала, для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1