Справа № 357/2335/22
У Х В А Л А

30 березня 2022 року м. Біла Церква

Слідчий суддя суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква, Київської області, в приміщенні суду, в залі судових засідань № 1, в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою засобу Viber-зв`язку, по кримінальному провадженню №0000692 від 28.03.2022,

клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Золоте Поле, Кіровського району, Кримської області, громадянина України, не працюючого, пенсіонера, учасника бойових дій на території Республіки Афганістан, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

начальник Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області: ОСОБА_4 ,

захисник адвокат: ОСОБА_6 ,

підозрюваний: ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається
Слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 за погодженням з начальником Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді даного місцевого суду з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в рамках кримінального провадження №0000692 від 28.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, враховуючи наявність обставин, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177, ст. 178, пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Так, клопотання вмотивоване тим, що 27.03.2022, приблизно о 16.00 години в с. Городище-Косівське, Білоцерківського району, Київської області, в приміщенні місцевого будинку культури, який знаходиться по АДРЕСА_2 , зібрались місцеві жителі ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , де проводячи дозвілля вживали алкогольні напої.

Приблизно о 19.00 годині того ж дня, на вулиці попереду вищевказаного будинку культури, між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт, який переріс у бійку, під час якої ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з мотивів особистої образи,діючи з прямим умислом, спрямованим на заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання,звалив ОСОБА_8 на землю та почав стискати елементом одягу (підтяжка) шию останнього, в результаті чого спричинив механічну асфіксію удушення зашморгом, від якого настала фізіологічна смерть ОСОБА_8

27.03.2022 о 22 год. 20 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

28.03.2022 о 17 год. 03 хв. в рамках розслідування вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за фактом вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

- рапортом чергового ВП № 4 Білоцерківського РУП, згідно якого на лінію 102 надійшло повідомлення про те, що в АДРЕСА_2 , виявлено труп ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті;

- протоколом огляду місця події, а саме ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , згідно якого біля приміщення місцевого будинку культури виявлено і вилучено: сліди речовини бурого кольору; мокасин тканинний, чоловічий, на ліву ногу; тіло чоловічої статі ( ОСОБА_8 ) без ознак життя;

- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , згідно якого в приміщенні місцевого будинку культури виявлено та вилучено: чотири скляних чарки, пластикову пляшку, об`ємом 1,5 л., наповнену до половини прозорою рідиною; скляну пляшку, об`ємом 0,7 л., на ј наповнену прозорою рідиною;

- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 (патологоанатомічне відділення), де проведено огляд трупа ОСОБА_8 з залученням судово- медичного експерта та встановлено причину смерті ОСОБА_8 - механічна асфіксія удушення зашморгом (елементом одягу - підтяжка).

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , який розповів про обставини, за яких у нього під час вживання спиртних напоїв виник конфлікт з ОСОБА_8 , в ході якого він завдав смерті останньому. Всі обставин подій ОСОБА_5 не пам`ятає, оскільки перебував у сильному алкогольному сп`янінні, визнає, що саме від його дій настала смерть його знайомого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який повідомив, що 27.03.2022, починаючи з 10.00 години він разом зі своїми знайомими ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , в приміщенні будинку культури в АДРЕСА_2 , вживали алкогольні напої. Приблизно о 19.00 години ОСОБА_7 приміщення будинку культури зачинив і всі присутні вийшли на вулицю. Знаходячись на вулиці між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 відбулася сварка, яка переросла у бійку. Побачивши це свідок ОСОБА_7 розборонив їх та пішов до місця свого проживання. В подальшому свідку ОСОБА_7 стало відомо про те, що між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 продовжився конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 душив ОСОБА_8 , в результаті чого останній помер.

Таким чином, слідчий та прокурор відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, вважають, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що і є обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою з метою запобігання останнього переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже з клопотання слідчого та прокурора вбачається, що ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Ризик того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що останній знайомий зі свідками, які мешкають з ним в одному селі та з метою ухилення від подальшого покарання чи спотворення об`єктивної картини, може впливати на свідків, які стали очевидцями вчинення даного кримінального правопорушення умовлянням, підкупом чи погрозами примушуючи їх змінити свідчення та приховати вчинення кримінального правопорушення.

Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що останній вчинив кримінальне правопорушення, що мало виняткову зухвалість, та поведінка підозрюваного як під час вчинення злочину так і після нього, вказують що особа схильна до вчинення кримінальних правопорушень.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, його репутацію, вік та стан здоров`я.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, зазначене свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у світлі чого прокурор просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Позиція сторін
У судовому засіданні начальник Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціальний статус, при цьому навів доводи викладені в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні на підставі ст. 63 Конституції України відмовився від дачі показань та надання відповідей на запитання учасників судового провадження та вважав, що клопотання прокурора може бути розглянуто на розсуд слідчого судді. Також зазначив, що 27.03.2022 о 19.00 години перебував у стані сильного алкогольного сп`яніння у зв`язку з чим багато не пам`ятає подій, які відбувалися біля будинку культури в с. Городище-Косівське, Білоцерківського району по вул. Мельника,1.

Захисник-адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного та також просив вирішити клопотання на розсуд слідчого судді.

Мотиви, з яких виходила слідча суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким вона керувалася, у ракурсі установлених фактичних обставин
24.02.2022 Указом Президента № 64/2022 введений в Україні воєнний стан на строк 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 26.03.2022 строком на 30 діб.
Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

24.02.2022 Радою Суддів України прийнято рішення «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади України в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку РФ», де зазначено, що навіть в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена.

Крім цього Верховним Судом також зазначено, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Таким чином, запровадження правового режиму воєнного стану в Україні та її окремих місцевостях, не змінює встановленого законом порядку відправлення правосуддя в Україні.

Враховуючи п. 7 роз`яснень Верховного Суду від 03.03.2022 зазначено, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою засобів, визначених КПК України, як виняток можна допустити участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Враховуючи, що подане клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу відноситься до невідкладних судових розглядів, слідчий суддя в режимі відеоконференцзв`язку зазначає наступне.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та долучені до нього документи, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали, та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є: … 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

У цьому випадку, вимоги ч. ч. 1, 2 та 6 ст. 132 КПК України заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумови, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п.1- п.3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний - обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного - обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; (9) дотримання підозрюваним - обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як убачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність його застосування слідчий, прокурор обґрунтовують тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній, будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

Так, в ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за викладених у клопотанні обставин.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах 28.03.2022 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження за №0000692, у ході якого ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за фактом умисного вбивства, а також подано органом досудового розслідування до слідчого судді дане клопотання про застосування запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України, слідчий суддя враховує таке.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено з дотриманням вимог ч. 2 ст. 278 КПК України 28.03.2022 о 17 год. 03 хв.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному вручено 29.03.2022 о 14 год. 40 хв., тобто з дотриманням вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання стосовно підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Золоте Поле, Кіровського району, Кримської області, громадянин України, не працюючий, пенсіонер, учасник бойових дій Республіки Афганістан, одружений, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий: АДРЕСА_4 , раніше не судимий.

Слідчий суддя, аналізуючи питання наявності обставин, визначених ст. 132, пунктів 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177, пунктів 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують її з останнім, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними, у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені пунктами 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків; репутація підозрюваного; майновий стан; наявність постійного місця проживання; відсутність утриманців; розмір майнової шкоди, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, а також ризики переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати свідків у кримінальному провадженні, що їх створює підозрюваний, вказують на те, що обставини передбачені п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними, в цей період, що, у світлі норм кримінального процесуального законодавства України свідчить про не можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Однак, слідчий суддя вважає ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, заявлений прокурором в судовому засіданні не знайшов свого підтвердження, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, фактів підтримки відносин останнього з раніше судимими особами не встановлено, є пенсіонером, до свого віку до адміністративної та кримінальної відповідальності відповідно до даних з бази АРМОР не притягувався, у зв`язку з чим ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим суддею не врахований при вирішенні клопотання, через його необґрунтованість слідчим та прокурором.

Дані визначені пунктами 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194 того ж Кодексу.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановлення факту наявності у провадженні обставин визначених пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню та вважає за можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, адже саме такий запобіжний захід, на переконання слідчого судді, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступень втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Відносно питання того чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, то слідчий суддя у світлі факторів пов`язаних з характером вказаної особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій особа піддається кримінальному переслідуванню, вважає недостатнім застосуванням більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.

Слідчий суддя також враховує те, що будь-які дані, які б свідчили про неможливість тримання ОСОБА_5 під вартою, сторонами кримінального провадження не надавалися.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Слідчий суддя з урахуванням вищенаведених обставин визначає відносно ОСОБА_5 шістдесятиденний строк тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000692 від 28.03.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строком на 60 днів - по 25.05.2022 включно та утримувати в Державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання - з 22.20 год. 27.03.2022.

Копію ухвали направити слідчому відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 та начальнику Державної установи «Київський СІЗО» Міністерство юстиції України - для виконання, а начальнику Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 - для відома.

Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 15.00 год. 30.03.2022 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Першотравнева, 4 А.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_10