Провадження № 1-кс/761/7981/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 квітня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання слідчого ГСУ СБ України про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 2583, ч. 1 ст. 438 КК України,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся підозрюваний у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 2583, ч. 1 ст. 438 КК України ОСОБА_3 з заявою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого ГСУ СБ України про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

На обґрунтування заявник зазначив, що слідчим суддею порушені його права, оскільки слідчий суддя, незважаючи на те, що строк досудового розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні закінчився 04.03.2021, прийняла ініційоване стороною обвинувачення клопотання до провадження, а також відмовила підозрюваному у задоволенні клопотання щодо надання йому часу для залучення захисника та часу на ознайомлення стороною захисту з клопотанням слідчого та долученими до нього матеріалами. Викладене, на думку заявника, утворює сумніви у неупередженості та об`єктивності слідчого судді.
Учасники судового провадження, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, до суду не прибули, що не є перешкодою для розгляду заяви.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суд, дослідивши наявні матеріали, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Суд бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Заявник у своїй заяві зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у прийнятті до провадження клопотання слідчого про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не зважаючи на те, що строк досудового розслідування на думку заявника, закінчився.

Крім того, слідчий суддя не надав заявнику можливості залучити захисника для розгляду вказаного вище клопотання, оскільки угода з захисником ОСОБА_5 закінчила свою дію 31.12.2020, тому підозрюваному необхідна правова допомога іншого захисника, а також у ненаданні стороні захисту часу на ознайомлення з ініційованим стороною обвинувачення клопотанням.
Водночас, з матеріалів клопотання слідчого СБУ ОСОБА_6 вбачається, що 12.02.2021 стороні захисту у порядку ст. 290 КПК повідомлено про закінчення строку досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження.
Тобто зазначена процесуальна дія у силу ст. 290 КПК з 12.02.2021 зупинила перебіг строку досудового розслідування, що свідчить про необґрунтованість доводів заявника щодо звернення стороною обвинувачення з клопотанням про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження поза межами строку досудового розслідування.

Крім того, у силу ст. 20 КПК право на захист полягає, зокрема, у праві підозрюваного користуватись правовою допомогою захисника, залученого до кримінального провадження самостійно чи призначення захисника з числа адвокатів Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києва.
Суддя звертає увагу, що для захисту прав та інтересів підозрюваного ОСОБА_3 з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві залучений адвокат ОСОБА_7 , що спростовує доводи заявника у частині порушення його права на захист.
Таким чином, викладені у заяві ОСОБА_3 доводи про наявність підстав для висновку про упередженість слідчого судді ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у слідчого судді будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження щодо сторін кримінального провадження.

Таким чином, наведене заявником не створює сумнівів щодо упередженості слідчого судді.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :

У задоволенні заяви підозрюваного у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020 за ч. 1 ст. 2583, ч. 1 ст. 438 КК України ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 про про встановлення строку стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження (справа № 761/11779/21, провадження № 1-кс/761/7388/2021) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1