УХВАЛА

29 вересня 2021 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в м. Рівне, клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією в м. Рівному) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому капітана Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 , погоджене прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження №0000043 від 22.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України, про застосовування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:
27 вересня 2021 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ч. 3 ст. 408 КК України, згідно якої він, у порушення вимог вищевказаного законодавства, проходячи військову службу за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, із метою ухилитися від військової служби, в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, о 09.00 год. 05 липня 2021 року без поважних причин не з`явився на службу до військової частини НОМЕР_1 , яка знаходиться у АДРЕСА_1 , та перебував поза межами вказаної військової частини на території Волинської області, проводячи час на власний розсуд та обов`язки військової служби не виконує.
Слідчий підозру у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення підтверджує показами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , матеріалами службового розслідування військової частини НОМЕР_1 , повідомленням командира військової частини НОМЕР_1 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Слідчий доводить про необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу тримання під вартою оскільки існують ризики передбачені п. п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років (ч. 3 ст. 408 КК України), тому є підстави вважати, що з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності він буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, в ході досудового розслідування ОСОБА_5 неодноразово не з`являвся на виклики слідчого та прокурора, ухилявся від проходження військово-лікарської комісії призначеної щодо нього в ході розслідування кримінального провадження. На даний час підозрюваний ОСОБА_5 , вчиняє продовжуваний злочин (дезертирство ч. 3 ст. 408 КК України, оскільки до військової частини не повернувся), а отже наявні ризики передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Більш м`які запобіжні заходи, не зможуть гарантувати виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.
Прокурор та слідчий клопотання підтримали.
Підозрюваний клопотання заперечив, просив застосувати запобіжний захід домашній арешт в період доби, оскільки він має постійне місце проживання, раніше не судимий, розлучений та проживає з матір`ю.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 408 КК України.
Надані стороною обвинувачення докази, вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні останнім інкримінованого кримінального правопорушення.
Як передбачено ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законним та обґрунтованим визнається арешт особи, коли він є необхідним для запобігання вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, а також для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, пов`язаним із позбавленням особи свободи, який полягає в примусовій ізоляції підозрюваного, обвинуваченого шляхом поміщення його в установу тримання під вартою на певний строк із підпорядкуванням режиму цієї установи (Рішення Конституційного Суду України, 23.11.2017, №1-р/2017).
Щодо існування ризику передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає такі дії вірогідними, з огляду на те, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, відсутність доказів про існування у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків.
Про існування ризиків передбачених п. 5 ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення не доведено.
У рішенні у справі „Харченко проти України від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (§ 80). У рішенні у справі „Хайредінов проти України від 14 жовтня 2010 року вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, §31).
Враховуючи, що існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, не доведення стороною обвинувачення ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, розслучений та проживає з матір`ю, а також беручи до уваги вищенаведені позиції ЄСПЛ викладені у своїх рішеннях, буде доцільним застосувати до підозрюваного домашній арешт.
Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, неодружений, домашній арешт слід визначити в період доби, з покладенням обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про застосовування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 задоволити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луцьк Волинської області, громадянина України, українця, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця військової служби за контрактом Збройних Сил України, командира гранатометного відділення взводу вогневої підтримки роти вогневої підтримки військової частини НОМЕР_1 , молодшого сержанта, домашній арешт, строком до 27.11.2021.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до прокурора, слідчого та суду за викликом; заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 21:00 год. до 07:00 год.; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та слідчого, що здійснює досудове розслідування вказаного кримінального провадження.
Строк дії ухвали та покладених обов`язків - до 27.11.2021.
Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1