Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути заявнику, виходячи з наступного.
У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Тобто, з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.
Однак, заявником до клопотання не долучено жодних документів, які підтверджують право власності на вказане майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном.
Крім того, заявник не обґрунтовує підсудність звернення саме до Київського районного суду м. Харкова, та не надає будь-яких доказів, що кримінальне провадження здійснюється СУ ГУ НП в Харківській області.
Також з клопотання не вбачається, чи була особа, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення на підставі якого було накладено арешт, суду надано не було, а надана роздруківки з ЄДРСР з посилання «особа 1», «адреса3».
Крім того, з аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник, володілець майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
У відповідності до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Враховуючи викладе вище, відсутність в матеріалах клопотання обґрунтування підсудності розгляду даного клопотання, відсутність в матеріалах клопотання копії ухвали на підставі якої
було накладено арешт на майно, не надання документів, які підтверджують право власності ОСОБА_3 на майно, та те, що зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,
Роз`яснити заянвику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_4