УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.04.2021 у кримінальному провадженні № 0000042 від 16.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, на: блокнот, що вилучений в кабінеті першого заступника Миронівського міського голови ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Айфон 11 ІМЕ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000042, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.04.2021 накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000042 від 16.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, зокрема, на: блокнот, що вилучений в кабінеті першого заступника Миронівського міського голови ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Айфон 11 ІМЕ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_4 .

Як зазначає в клопотанні адвокат ОСОБА_3 вказаний арешт накладено необґрунтовано і у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження немає потреби.

Адвокат ОСОБА_3 та слідчий СУ ГУНП в Київській області, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000042 від 16.02.2021, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились та не повідомили суд про причини свого неприбуття. Разом із цим, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України,арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000042, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.04.2021 клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000042, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, задоволено та накладено арешт на майно, вилучене під час проведення 30.03.2021 обшуку в приміщенні Миронівської міської ради Київської області, за адресою: Київська обл., м. Миронівка, вул. Соборності, 48, в тому числі на блокнот, що вилучений в кабінеті першого заступника Миронівського міського голови ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Айфон 11 ІМЕ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_4 .

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді від 21.04.2021, підставою для накладення арешту, послугувала наявність розумних підстав вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, зокрема є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000042 від 16.02.2021.

Таким чином, на переконання суду, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких і є накладення арешту на майно.

Тому, приходжу до висновку, що слідчий суддя обґрунтовано, відповідно до вимог ст.ст. 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на зазначене у клопотанні майно, з метою збереження речових доказів, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 21.04.2021 у кримінальному провадженні № 0000042 від 16.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1