справа № 489/8720/21
провадження №1-кс/489/135/22
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу

01 лютого 2022 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Миколаївського РУП ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, в кримінальному провадженні № 0001147 від 11.12.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Українка, Вітовського району Миколаївської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

встановив:

ОСОБА_4 знаходячись поблизу кафе «Восток», що розташоване за адресою: м. Миколаїв, вул. Миколаївська, 20-Б, діючи з умислом, спрямованим на відкрите викрадення чужого майна, шляхом ривку, відкрито викрав майно, належне ОСОБА_7 , на загальну суму 12 726 гривень, а саме жіночу сумку бордового кольору, вартістю 2 000 гривень, в якій знаходилися:
-гаманець бірюзово-коричневого кольору, який для потерпілої матеріальної цінності не представляє, в якому знаходилися 60 доларів США (купюрами по 50 і 10 доларів), що за курсом, встановленим НБУ становить 1 626 гривень, 100 гривень, та картки - «візитки», які матеріальної цінності для потерпілої не представляють;
-мобільний телефон «iPhone 7», срібного кольору у чохлі рожевого кольору, вартістю 2 000 гривень;
-ланцюжок з дрібних камінців чорного кольору на золотій застібці із золотою підвіскою (загальна вага золота - близько 2 грами), вартістю 2 000 гривень;
-годинник наручний «Pierre banniег», модель 311251, серійний номер 037с594, вартістю 2 000 гривень;
-браслет «Pandora» з чотирма намистинами, вартістю 3 000 гривень.
Після чого ОСОБА_4 з викраденим майном з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись ним на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 12 726 гривень.
ОСОБА_4 був затриманий 31.01.2022 о 18 год. 40хв. (час фактичного затримання 31.01.2022 о 18 год. 40 хв.).

29.12.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому повторно.

Слідчим, за погодженням з прокурором, подано клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання спробам з боку підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. Метою та підставами застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто ризикам, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу,ніж тримання під вартою, не може запобігти вказаним ризикам.
Вислухавши думку прокурора, яка просила клопотання слідчого задовольнити, підозрюваного, який вину у вчиненому визнав та захисника, які просили відмовити задоволенні клопотання прокурора та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на визнання вини підозрюваними, наявності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та місця проживання у м.Миколаєві, а також недоведеності прокурором можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши надані матеріали, суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Додані до клопотання докази, зокрема протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 10.12.2021, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 11.12.2021, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від17.12.2021, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.12.2021, протоколом огляду CD-R диску від 27.12.2021, доводять наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

У ході розгляду клопотання судом встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, не працює, постійного джерела доходу не має, у місті Миколаєві, зі слів підозрюваного, проживає за адресою знайомого з вересня 2021 року. Відносно ОСОБА_4 на розгляді у Ленінському районному суді міста Миколаєва перебувають два кримінальні провадження за ч.ч.1, 2 ст. 185 КК України, проте обвинувачений не з`являється без поважних причин у судові засідання, у зв`язку з чим судом 14.09.2021 винесено ухвалу про його привід. Крім того, постановою слідчого від 18.01.2022 оголошений був в розшук у кримінальному провадженні, в якому пред`явлено підозру, що в сукупності із наведеним вказує на можливість ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. При цьому, наявність соціальних зв`язків не стримали підозрюваного від вчинення злочину, в якому він підозрюється, що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень

З огляду на наведе, оцінивши в сукупності надані докази, суд вважає встановленими обставини існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме переховування від органу досудового розслідування та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст.178 КПК України, оцінивши в сукупності вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні правопорушення, в якому він підозрюється, стан здоров`я і вік підозрюваного, відсутність постійного місця роботи, джерела доходів, репутацію підозрюваного, його майновий стан, спосіб та характер вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, суд вважає, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить запобіганню ризикам, встановленим судом вище, та приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 183 КПК України.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, -від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (ч. 7 ст. 182 КПК України).
За таких обставин, враховуючи вимоги ч.5 ст. 182 та ч.4 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне, з урахуванням особи підозрюваного, визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевикладене, клопотання захисту про обрання більш м`якого запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.177, 178, 194, 196, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання слідчого СВ ВП №2 Миколаївського РУП ГУ НП в Миколаївській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, до 01 квітня 2022 року (включно).

Визначити суму застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 49620,00 грн. (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень 00 коп.), яку необхідно внести на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації в Миколаївській області (призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по кримінальному провадженню № 0001147).

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, підозрюваного з-під варти звільнити та покласти обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він перебуває (м. Миколаїв) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та місця роботи.

4) утримуватися від спілкування зі потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні, з приводу обставин кримінального правопорушення, за виключенням випадків спільної участі у проведенні слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
За невиконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, на підозрюваного може бути накладено грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.
У задоволенні клопотання захисту про обрання більш м`якого запобіжного заходу відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним з моменту вручення її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1