провадження №11-кп/991/80/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2021 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 09 вересня 2021 року про виправлення описки в ухвалі Вищого антикорупційного суду від 31 серпня 2021 року,
ВСТАНОВИВ:
Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
За ухвалою Вищого антикорупційного суду від 31 серпня 2021 року частково задоволено клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі, а також покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК, до особи застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 810 000 (вісімсот десять тисяч) гривень.
Ухвалою колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 09 вересня 2021 року виправлено допущені в резолютивній частині ухвали від 31 серпня 2021 року описки, а саме цифри та слова «810 000 (вісімсот десять тисяч) гривень» постановлено замінити на цифри та слова «681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча) гривень»; нумерацію пунктів «1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10» замінити на «1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9».
Рішення суду мотивоване тим, що описка у визначенні розміру застави є очевидною арифметичною помилкою, яка підлягає виправленню, оскільки застосування та розрахунок належного розміру обґрунтовані та зазначені у мотивувальній частині ухвали від 31 серпня 2021 року. До того ж, суд першої інстанції дійшов до висновку про виправлення нумерації пунктів резолютивної частини цієї ухвали через пропуск порядкового номеру у чисельному ряду.
Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду про виправлення описки від 09 вересня 2021 року, вважаючи її незаконною та такою, що не відповідає вимогам КПК, адвокат ОСОБА_7 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
При цьому в обґрунтування апеляційної скарги захисник посилається на упередженість суду під час постановлення незаконної ухвали суду від 31 серпня 2021 року.

Позиції учасників судового провадження.
Захисник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання залишення апеляційної скарги без розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.
Прокурор ОСОБА_5 , вважаючи оскаржувану ухвалу слідчого судді від 09 вересня 2021 року обгрунтованою, просив відмовити в апеляційній скарзі захисника обвинуваченого.
Відповідно до ч.4 ст.405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, у зв`язку з чим колегія суддів з урахуванням вимог ст.403 КПК, яка передбачає наявність згоди обвинуваченого на відмову захисника від апеляційної скарги, вважає за можливе провести розгляд апеляційної скарги по суті за відсутності обвинуваченого та його захисника.

Мотиви суду.
Відповідно до ст.2 КПК завданнями кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
За вимогами ст.370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження.
Суд апеляційної інстанції, відповідно до положень ч.1 ст.404 КПК, переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.
Згідно з ч.1 ст.379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.
Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку, а саме: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.
Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги адвоката ОСОБА_7 на рішення суду про виправлення описки, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів встановлює наступні обставини.
Як вбачається з матеріалів провадження, ухвалою Вищого антикорупційного суду від 31 серпня 2021 року клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі задоволено частково задоволено, а також покладено обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК. Застосовано до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 810 000 (вісімсот десять тисяч) гривень.
Разом з цим ухвалою колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 09 вересня 2021 року за власною ініціативою виправлено допущені в резолютивній частині ухвали від 31 серпня 2021 року описки, а саме цифри та слова «810 000 (вісімсот десять тисяч) гривень» замінено на цифри та слова «681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча) гривень»; нумерацію пунктів «1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10» замінено на «1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9».
Під час апеляційного розгляду встановлено, що судом першої інстанції в мотивувальній та резолютивній частині ухвали від 31 серпня 2021 року визначено ОСОБА_6 заставу у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Так, при визначенні застави у вказаному розмірі, відповідно до відображеному у мотивувальній частині рішення розрахунку, суд першої інстанції правомірно врахував положення ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» та остаточно визначив розмір застави у сумі 681 000 грн. (300 п.м. х 2270 грн. = 681 000 грн.). Разом з цим, зазначаючи в резолютивній частині ухвали заставу у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів, помилково зазначив суму 810 000 грн., а тому з урахуванням викладеного оскаржуваною ухвалою виправлено допущену у резолютивній частині ухвали описку.
Крім того колегія суддів приходить до висновку, що неправильно зазначена судом першої інстанції нумерація пунктів резолютивної частини, виправлена за оскаржуваною ухвалою, є механічною помилкою (опискою), допущеною через пропуск цифри у чисельному ряді нумерації пунктів частини рішення та не має впливу на зміст судового рішення чи порядок його виконання.
З огляду на викладене, а також на те, що аналіз процесуального рішення, що міститься в матеріалах судового провадження, беззаперечно вказує на помилковість зазначених у ньому відомостей, колегія суддів вважає, що невірне зазначення правильно розрахованої суми застави та нумерації пунктів резолютивної частини може вважатися опискою в розумінні ст.379 КПК, а тому суд першої інстанції мав підстави за власною ініціативою виправити зазначені описки, при усуненні яких жодних змін до висновків та мотивів судового рішення не внесено.
Враховуючи зазначене, доводи особи, яка подала апеляційну скаргу про незаконність оскаржуваного рішення, на думку колегії суддів, є безпідставним та такими, що фактично зводяться до незгоди з ухвалою суду від 31 серпня 2021 року, в якому оскаржуваним рішенням виправлено описки.
На підставі викладеного, не надаючи правової оцінки мотивам та підставам ухваленої 31 серпня 2021 року ухвали, суд вважає ухвалу колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 09 вересня 2021 року законною та обґрунтованою, прийнятою з додержанням вимог КПК, правових підстав для скасування даного судового рішення за викладеними в апеляційній скарзі обставинами при апеляційному розгляді не встановлено, у зв`язку з чим залишає апеляційну скаргу без задоволення.
Керуючись ст.ст. 379, 392, 404, 405, 407, 418, 419 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Ухвалу Вищого антикорупційного суду від 09 вересня 2021 року про виправлення описки залишити без змін.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

____________________ ________ _____________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3