Справа №:755/4520/21
Провадження №: 1-кп/755/235/22
Прокурор групи прокурорів прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 та сторона захисту заперечували проти задоволення клопотання, оскільки представник потерпілого на жодну з обставин регламентованих КПК України для проведення додаткової експертизи не послався, а необхідність проведення експертизи обумовлює тим, що наявні сумніви у повноті проведеної експертом попередньої експертизи.
Суд, заслухавши думку учасників провадження, дослідивши письмові доводи клопотання представника потерпілого та безпосередньо матеріали самого провадження, в частині необхідній для вирішення указаного питання, приходить до наступного.
Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Частиною 1 статті 242 КПК України регламентовано, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: … 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;
Також, згідно ч. 2 ст. 332 КПК Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Тобто, при розгляді питання щодо призначення експертизи під час судового розгляду Суд виходить фактично з таких підстав, а саме: (1) коли є дійсними обставини визначені ст. 242 КПК, однак експертиза забезпечена не була, однак для урегулювання певного питання необхідні спеціальні знання (ч. 1 ст. 332 КПК); (2) а) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; б) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; в) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
В цій ситуації, встановлено, що підстави указані в ч. 1 ст. 332 КПК в цій справі відсутні, адже стороною обвинувачення, у порядку ст. 242 КПК, було забезпечено проведення судово-медичної експертизи № 042-149-2021 від 10.02.2021 та відповідно до якої у ОСОБА_8 констатовано середньої тяжкості тілесні ушкодження.
Щодо підстав обумовлених ч. 2 ст. 332 КПК, то фактично заявник у зверненні посилається на те що існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Так, як представник потерпілого просить призначити проведення додаткової судово-медичної експертизи тілесних ушкоджень через те, що (дослівно) «існує достатньо підстав вважати висновок експерта необґрунтованим та таким, що на час проведення експертизи не врахував тяжкості наслідків спричинених потерпілому при ДТП».
Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» указано, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше.
Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.
Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.
Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.
В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними.
Згідно даних, котрі представник потерпілого долучає до обґрунтування доречності призначення експертизи, а саме листа директора КНП «КМКЛШМД» ОСОБА_9 від 06.07.21 № 816 та довідки з цього медичного закладу № 816/1 від 05.07.2021 у них ідеться про діагноз тотожний тому, котрий аналізував експерт.
Описані маніпуляції, як у висновку експерта та указаний листі та довідці наданих представником потерпілого також тотожні, окрім даних про маніпуляції з демонтажем та перемонтажем АЗФ на гомілках потерпілого.
Відповідно Суд не убачає підстав уважати, що існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Так, додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо, але цих обставин у справі не установлено.
Відсутні підстави уважати наявний у справі висновок неповним, бо експерт дослідив всі подані йому об`єкти та дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.
Не установлено підстав уважати висновок неясним, так як він нечітко викладений й має визначений, конкретний характер.
За таких умов, на думку суду, дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не містить, у відповідності до ст. 332 КПК України, в собі відомостей передбачених ст. 242 КПК України, для з`ясування, яких саме обставин, що мають значення для цього кримінального провадження, необхідно спеціальні знання, оскільки саме до компетенції суду, а не експерта, належить питання оцінки доказів з точки зору їх належності та допустимості згідно положень ст. 94 КПК України, а саме за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення з урахуванням того, що жоден доказ не має наперед встановленої сили, обставин указаних п. 3) ч. 2 ст. 332 КПК не установлено.
Тобто, у даному випадку стороною захисту сформовано своє клопотання без урахуванням положень ст.ст. 242, 332 КПК України, у зв`язку з чим воно, за своєю суттю є сумнівним,оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, зокрема заявником не визначено підставу для проведення експертизи регламентовану ст. 242 КПК, а обставин указаних ч. 2 ст. 332 КПК не установлені, як дійсні, також не враховано те, що для проведення потрібно установити критерії вказані в пункті10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» указано, що у випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242, 332, 350, 369-372, 376 КПК України, Законом України "Про судову експертизу", пунктом10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Суд постановив:
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 13.00 год. 31.01.2022.

С у д д я Оксана БІРСА