УХВАЛА
31 січня 2022 року
м. Київ
справа № 628/1285/20
провадження № 51-378ск22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженої ОСОБА_5 на вирок Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 30 вересня 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року щодо останньої,
встановив:
Захисник ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення щодо ОСОБА_5 .
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), колегія суддів дійшла висновку, що

її необхідно залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Згідно з ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються. Натомість до касаційної скарги захисник додає роздруковані з Єдиного державного реєстру судових рішень відображення вироку Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 30 вересня 2020 року та ухвали Харківського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року, де міститься знеособлена інформація про учасників судового розгляду, що позбавляє Верховний Суд можливості встановити належність даних рішень до особи засудженої та обставин провадження.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК, у касаційній скарзі зазначаютьсявимоги особи, яка подає касаційну скаргу до суду касаційної інстанції.

Повноваження суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги визначено ст. 436 КПК. Відповідно до її змісту, суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; змінити судове рішення.
За змістом касаційної скарги захисник ОСОБА_4 ставить вимогу про скасування вироку Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 30 вересня 2020 року та ухвали Харківського апеляційного суду від 14 грудня 2021 рокута ухвалення нового вироку, яким ОСОБА_5 визнати винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 320 Кримінального кодексу України (далі КК) та призначити їй покарання у виді штрафу у розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 гривень, та відповідно до ст. 69 КК без позбавлення права обіймати посади, займатися діяльністю в аптечному закладі, пов`язані з обігом та реалізацією рецептурних лікарських засобів, які містять у своєму складі наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори.
Сформульована вимога до суду касаційної інстанції суперечить передбаченим

ст. 436 КПК повноваженням суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність

чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412414 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що

є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
Захисник в касаційній скарзі стверджує про порушення права засудженої на захист через те, що під час перегляду апеляційним судом вироку щодо ОСОБА_5 , телефонограма захисника із клопотанням про відкладення судового засідання не взята апеляційним судом до уваги. Водночас не зазначає, чи розглянуто його клопотання судом, яких конкретно норм кримінального процесуального закону було порушено судом апеляційної інстанції за наслідками розгляду клопотання про відкладення судового розгляду з урахуванням причин, які зазначав захисник як підставу для відкладення судового розгляду, думок учасників судового провадження, якими доказами підтверджується вчасне направлення телефонограми та які норми КПК, що регулюють порядок здійснення повідомлення суду, є підставою для його здійснення, як не обґрунтовує і того, чи перешкодило стверджуване порушення ухвалити суду законне та обґрунтоване рішення.
В касаційній скарзі захисника йдеться про те, що судом безпідставно невраховане як обставина, яка пом`якшує покарання, - активне сприяння у розкритті злочину, водночас зазначене твердження не обґрунтовується із посиланням на конкретні докази, що містять відповідні відомості на його підтвердження.
Захисник вказує про наявність підстав до застосування положень ч. 2 ст. 69 КК щодо призначення ОСОБА_5 покарання, натомість не наводить належного обґрунтування в аспекті застосування приписів вказаної статті КК, підставою для чого є встановлена судом сукупність обставин, які пом`якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, де для застосування положень ст. 69 цього Кодексу достатньо встановити принаймні дві обставини, що пом`якшують покарання, за умови, що одна із них істотно знижує ступінь тяжкості вчиненого через те, що за своїм характером дорівнює впливу на обставини кримінального правопорушення притаманному тому, який мають ті обставини, які законодавець застосовує для конструювання привілейованих складів кримінальних правопорушень. Проте, захисник не зазначає, які обставини істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення.
Касаційна скарга містить вимогу про скасування ухвали апеляційного суду, водночас не містить обґрунтування підстав до такого рішення в контексті приписів статей 412-414, 419, 438 КПК, як того, яких саме порушень допустив апеляційний суд в аспекті положень статей 404, 405 КПК щодо меж і порядку апеляційного перегляду вироку районного суду.
Крім того, в касаційній скарзі не наведено доводів щодо явної несправедливості призначеного ОСОБА_5 покарання через суворість, з огляду на те, що поняття «явно несправедливе покарання» охоплює своїм змістом не будь-яку можливу відмінність в оцінці виду та розміру покарання з погляду суду апеляційної чи касаційної інстанції, а відмінність у такій оцінці принципового характеру, істотну диспропорцію, неадекватність між визначеним судом, хоча й у межах відповідної санкції статті, видом та розміром покарання та тим видом і розміром покарання, яке б мало бути призначене, враховуючи обставини, які підлягають доказуванню, зокрема ті, що повинні братися до уваги під час призначення покарання.
Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення у межах касаційної скарги, тому наявність вказаних недоліків перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги

і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги п`ятнадцять днів із дня її отримання.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3