Провадження №1-кс/463/6937/21
У Х В А Л А
про арешт майна

11 листопада 2021 року Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя - ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором у зв`язку з проведенням досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000647 від 09.11.2021, звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на вилучений речовий докази - мобільний телефон марки «POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з двома сім-картами операторів мобільного зв`язку «лайфселл» № НОМЕР_3 та «ВФ Україна» № НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивує тим, що 08.11.2021 о 23:19 год., на гарячу лінію «112» надійшло завідомо неправдиве повідомлення з номеру телефону « НОМЕР_5 » від невідомої особи, яка повідомила, що замінувано склади ТОВ «БаДМ», що по вул. Богданівська, 11, у м. Львів.

09 листопада 2021 відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000647, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

В подальшому, в ході проведення оперативно-розшукових заходів, було встановлено особу, яка здійснила даний телефонний дзвінок про замінування, ним виявився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 здійснив завідомо неправдиве повідомлення про замінування ТОВ «БаДМ», використовуючи свій мобільний телефон марки POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номера мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_5

09 листопада 2021 року в ході проведення допиту, ОСОБА_5 добровільно видав свій мобільний телефон марки «POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з двома сім-картами операторів мобільного зв`язку «лайфселл» № НОМЕР_3 та «ВФ Україна» № НОМЕР_4 , який було оглянуто та вилучено. Також останній повідомив, що після здійснення неправдивого повідомлення про замінування, він викинув сім-карту мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_5 зі свого мобільного телефону, з якої безпосередньо і здійснив дане повідомлення.

09 листопада 2021 року старшим слідчим СВ Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вилученого мобільного телефону речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Оскільки на вилученому мобільному телефоні є наявні сліди (інформація) злочину, який в подальшому буде використаний для проведення судових експертиз, необхідно забезпечити зберігання вказаного речового доказу шляхом накладення арешту на вказаний мобільний телефон, тому просить клопотання задовольнити.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, разом з тим просили розгляд клопотання проводити без їх участі.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, разом з тим скерував заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч.1, 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши представлені матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Львівським РУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000647 від 09.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 здійснив завідомо неправдиве повідомлення про замінування ТОВ «БаДМ», використовуючи свій мобільний телефон марки POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номера мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_5

09 листопада 2021 року в ході проведення допиту, ОСОБА_5 добровільно видав свій мобільний телефон марки «POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з двома сім-картами операторів мобільного зв`язку «лайфселл» № НОМЕР_3 та «ВФ Україна» № НОМЕР_4 , який було оглянуто та вилучено і постановою старшого слідчого від 09.11.2021 визнано речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000647 від 09.11.2021.

Відповідно до ч.1-3, 5 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, оскільки вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити.

Керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:
клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «POCO М3» жовтого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з двома сім-картами операторів мобільного зв`язку «лайфселл» № НОМЕР_3 та «ВФ Україна» № НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1