Справа № 524/3148/21
Провадження № 1-кс/524/1066/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2021 року Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 , за участі: - секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про накладення арешту в матеріалах кримінального провадження, зареєстрованого 09 квітня 2021 року в ЄРДР за № 0000519 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000519, яке погоджено прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 , а саме просив накласти арешт на слід пальців руки на одній липкій стрічці, сліди пальців рук на 4-х стрічках, мобільний телефон Xiaomi Redmi 9A, змив РБК з підлоги кухні, контрольний змив з підлоги кухні, змив РБК з підлоги ванної, контрольний змив з підлоги ванної, частину шпалери з РБК, контрольний змив, каблучку чоловічу, труси, футболку, штани, рушник з РБК.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт майна має на меті забезпечити докази у кримінальному провадженні, оскільки речі та документи, що були вилучені в ході огляду місця події підпадають під ознаки ст. 98 КПК України, тобто мають ознаки речового доказу, і вони зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин протиправних дій, що встановлюються під час кримінального провадження та є достатні підстави вважати, що вказані речі та документи можуть бути прихованим, пошкодженим, зіпсованим, знищеним чи відчуженими.
При цьому органом досудового розслідування не доведена така мета забезпечення арешту, як збереження речових доказів, для запобігання їх приховування, пошкодження, втрати, знищення, використання або перетворення, оскільки таке майно на даний час вже визнано речовим доказом, та відповідно до постанови слідчого Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області від 10 квітня 2021 року направлено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області, що виключає можливість такого майна бути прихованим, пошкодженим, втраченим, знищеним, використаним або перетвореним.
Крім того, підстави для накладення арешту на змиви РБК, сліди пальців рук відсутні, оскільки вони не є тимчасово вилученим майном, при цьому визнанні речовими доказами та не потребують застосування до них такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Змиви, які зафіксовані, як матеріальний об`єкт створені безпосередньо спеціалістами органу досудового розслідування і не належать іншій фізичній чи юридичній особі, яка, в разі ненакладення на них арешту, може заявити про свої права на таке майно.
Клопотання не містить обґрунтування того, що існують ризики зникнення чи знищення майна, яке не має законного власника (володільця), якому може бути повернуто, а також зникнення або знищення таких об`єктів, які створені органом досудового розслідування та перебувають у його володінні.
Крім того у клопотанні слідчий не зазначає власника майна (мобільного телефону Xiaomi Redmi 9A, каблучки чоловічої, трусів, футболки, штанів), його адресу та номер телефону, а також не надає документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження особами таким майном.
Внаслідок такої бездіяльності слідчого, слідчий суддя фактично позбавлений можливості здійснити належний виклик власника майна, оскільки чинним КПК України передбачено строк у два дні для розгляду такого клопотання.
Тому суд позбавлений можливості здійснити належний виклик власника (володільця) майна з метою розгляду даного клопотання у встановленні ч.2 ст. 172 КПК України строки, враховуючи, що неповідомлення особи може призвести до порушення права особи на володіння, користування та розпорядження цим майном у відповідності до ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції з прав людини.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Звідси клопотання підлягає поверненню прокурору з метою усунення недоліків.
Керуючись ст. 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути прокурору Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про накладення арешту в матеріалах кримінального провадження, 09 квітня 2021 року в ЄРДР за № 0000519 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України з метою усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: