Справа № 184/2366/18
Провадження № 1-кп/0182/285/2019
У Х В А Л А
Іменем України
17.10.2019 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі суду присяжних:
головуючого суду присяжних судді: ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5
при секретарі: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі кримінальне провадження №0000568, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_7 за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 185, п.13 ч.2 ст. 115 КК України,

з участю сторін судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

потерпілої ОСОБА_9 ,

захисника ОСОБА_10 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:
Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області у складі суду присяжних здійснюється судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 31.07.2018 за №0000568 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, п.13 ч.2 ст. 115 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувалися.

Прокурор звернувся з письмовим клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на строк судового розгляду провадження, але не більше двох місяців. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, який вчинив стосовно жінки, внаслідок чого настала смерть потерпілої. Інкримінований злочин, вчинений з особливою жорстокістю, і тому існують такі ризики, як можливість впливу обвинуваченого на свідків, зокрема свідка ОСОБА_11 , яка не допитана в судовому засіданні. Крім того, він є раніше судимою особою, вчинив злочин в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, а тому не виключено, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення. Прокурор в судовому засіданні категорично заперечував проти клопотання обвинуваченого і захисника щодо зміни запобіжного заходу на будь-який, оскільки жодна особа не висловила своє бажання спільно проживати з обвинуваченим та поручитися за його процесуальну поведінку.

Потерпіла ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримала клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_10 заперечували проти клопотання прокурора та просили обрати обвинуваченому будь-який більш м`який запобіжний захід з урахуванням його віку і стану здоров`я. Обвинувачений зауважив. що він отримує пенсію і має стабільний дохід, тобто зможе самостійно себе утримувати. А свідок ОСОБА_11 не з`являється до суду, щоб надати правдиві покази, оскільки боїться переслідувань з боку правоохоронних органів, бо є раніше судимою особою.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши наявні матеріали провадження, головуючий суду присяжних вважає, що клопотання прокурора щодо обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до вимог ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином. Підставою для застосування запобіжного заходу є не лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а і наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. Головуючий суду присяжних враховує те, що ОСОБА_7 вчинив особливо тяжкий злочин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, з особливою жорстокістю, стосовно раніше йому знайомої жінки. При цьому, головуючий суду присяжних вважає доведеним ризик щодо можливого впливу обвинуваченого на свідків у зазначеному кримінальному провадженні, які не допитані судом і з якими обвинувачений особисто знайомий. Цивільна дружина обвинуваченого ОСОБА_11 , за адресою проживання якої останній раніше неодноразово просив обрати домашній арешт, є свідком у зазначеному кримінальному провадженні і яка, будучи повідомленою належним чином про виклик до суду (за допомогою смс повідомлення) в судове засідання не з`являється з причин невідомих суду. Що не виключає існування такого ризику як вплив обвинуваченого безпосередньо на цього свідка, оскільки обвинуваченому відомий її номер мобільного телефону і він не має перешкод щодо вільного спілкування з цим свідком. До того ж, допитані в судовому засіданні свідки підтвердили, що на момент скоєння злочину обвинувачений разом з ОСОБА_11 проживали у них, не маючи постійного місця проживання і власного житла. Що виключає обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Обвинувачений є раніше судимою особою за вчинення аналогічного злочину, вчинив злочин в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, що свідчить про небажання стати на шлях виправлення. Жодна особа до теперішнього часу не звернулася до суду з заявою про бажання поручитися за поведінку обвинуваченого і взяти його на поруки. У зв`язку з чим обґрунтовано існує ризик того, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення, ухилитися від суду в подальшому. На підставі викладеного, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Разом з тим, враховуючи практику ЄСПЛ, головуючий суду присяжних, продовжуючи дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе, як альтернативний запобіжний захід, визначити обвинуваченому розмір застави, достатній для забезпечення виконання ними обов`язків, передбачених КПК, оскільки у разі, коли суд застосовує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у злочинах, перелік яких передбачено ч. 3 ст. 183 КПК України, питання про визначення або ж не визначення застави віднесено на розсуд суду.

Частина 5 статті 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи всі обставини справи, тяжкість вчиненого злочину, особу обвинуваченого, майновий стан останнього головуючий суду присяжних, вважає доцільним визначити розмір застави у сумі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 602100 гривень для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 331 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 задовольнити.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_10 щодо зміни запобіжного заходу відмовити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк судового розгляду, але не більше двох місяців, тобто до 16 грудня 2019 року.

Визначити обвинуваченому розмір застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме у сумі 602100 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду протягом стоку дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до яких застосовано запобіжний захід у вигляді застави і зобов`язаний виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, відповідно до рішення Конституційного суду України.

Головуючий суддя
суду присяжних ОСОБА_1