Провадження №1-кс/760/7723/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД»,
про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000116, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000116.
Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 08.02.2016 (справа №760/2209/16-к) було накладено арешт в рамках кримінального провадження №0000116 на нерухоме майно, а саме земельні ділянки, власником яких на момент накладення арешту було ТОВ «Мисливські стежки України» та якими на даний час володіє ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД».
Вказуючи на те, що арешт було накладено необґрунтовано та на даний час в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД», звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.
Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, вищевказаною нормою КПК України встановлено вичерпний перелік осіб, які мають право звернутися із клопотанням про скасування арешту майна, за умови, що вони не були присутні в судовому засіданні із розгляду клопотання про арешт такого майна.
Разом з тим, при дослідженні клопотання та доданих до нього копій документів, слідчим суддею встановлено, що до клопотання про скасування арешту майна не додано копії ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 08.02.2016 (справа №760/2209/16-к), якою, як, зокрема, вказується у клопотанні, було необґрунтовано накладено арешт в рамках кримінального провадження №0000116 на земельні ділянки, власником яких на момент накладення арешту було ТОВ «Мисливські стежки України» та якими на даний час володіє ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД», що не дає змогу слідчому судді перевірити наявність у представників ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД» повноважень звертатися до слідчого судді із клопотанням про скасування даного арешту відповідно до вимог ст. 174 КПК України, перевірити обґрунтованість вищевказаного арешту.
Отже, клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не має повноважень звертатися з таким клопотанням.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Виходячи з ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Також згідно з п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про повернення адвокату ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД», його клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000116.
Керуючись стст. 9, 170, 172, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «РІКАРД», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000116, - повернути особі, яка його подала, для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1