Провадження № 1-кс/761/8413/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2021 року слідчий суддя ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника потерпілого - адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання представника потерпілого, адвоката ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до документів, -
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_5 в інтересах потерпілої ОСОБА_6 звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , а саме до договору дарування від 27.02.2020 року частини квартири АДРЕСА_1 , з можливістю вилучення його оригіналу; всіх документів, які стали підставою для нотаріального посвідчення договору дарування; всіх документів щодо реєстрації права власності.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуває кримінальне провадження № 0007794 від 30.12.2020 (ЄО № 91499 від 29.12.2020).
Зазначене кримінальне провадження розпочато за заявою потерпілої ОСОБА_6 , якій кримінальним правопорушенням заподіяно майнову шкоду у зв`язку з незаконним заволодінням належним їй правом на нерухоме майно.
Відповідно до фактичних обставин на початку 2020 року за невідомих обставин в ОСОБА_6 зникли правовстановлюючі документи на належну їй частку в частині квартири АДРЕСА_1 .
Згідно Свідоцтва про право власності на житло, видане ІНФОРМАЦІЯ_3 згідно розпорядження від 18.03.2008 № 9567, та зареєстрованого в ІНФОРМАЦІЯ_4 та реєстрації права власності про право власності на об`єкти нерухомого майна від 01.04.2008 і записаного у реєстрову книгу за № 9757, частина квартири АДРЕСА_1 належить у рівних частках ОСОБА_6 та її донці - ОСОБА_8 . Вказане нерухоме майно не виділене в натурі, являється єдиним житлом ОСОБА_6 , в якому вона наразі проживає.
Відновлюючи правовстановлюючі документи на своє майно, приблизно у грудні 2020 року ОСОБА_6 стало відомо, що відповідно до реєстру речових прав на майно, право власності на частку у зазначеній нерухомості ОСОБА_6 вже не належить. Однак, жодних правочинів, спрямованих на відчуження вказаного майна, ОСОБА_6 не вчиняла та такого наміру не мала.
Так, відповідно до реєстру речових прав на майно 27.02.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 внесено інформацію щодо зміни власника на належну ОСОБА_6 частку на користь ОСОБА_9 , у зв`язку із договором дарування від 27.02.2020.
Отримавши доступ до договору дарування від 27.02.2020, інформація щодо якого внесена до реєстру речових прав, встановлено, що ОСОБА_6 та її донька - ОСОБА_8 подарували частини належного права власності на квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_9 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Підпис у вказаному договорі дарування від 27.02.2020 виконаний не ОСОБА_6 , а іншою особою.
Наміру дарувати свою частку права власності на частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_6 не мала, оскільки ця нерухомість є єдиним її житлом, у якому вона проживає, з громадянкою ОСОБА_9 , на користь якої вчинено правочин, ОСОБА_6 ніколи не була знайома та взнала про існування договору дарування лише у зв`язку із відновленням втрачених документів щодо права власності.
Таким чином, в результаті протиправних дій невстановлені особи заволоділи правом власності ОСОБА_6 на майно шляхом підроблення договору дарування від 27.02.2020 та внесення на його підставі відомостей до реєстру речових прав на майно про зміну права власності на частку у зазначеній нерухомості на користь ОСОБА_9 , без фактичного волевиявлення ОСОБА_6 .
Для перевірки пояснень ОСОБА_6 , а також для збору доказів вчиненого щодо неї кримінального правопорушення, виникла необхідність в отриманні тимчасового доступу до документів, яка знаходиться у приватного нотаріуса .
Заявник в судовому засіданні просив клопотання задовольнити та надати тимчасовий доступ до документів.
Представник особи, у володінні якої перебувають речі та документи у судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи не направляв.
Дослідивши зміст клопотання та долучені до нього копії матеріалів досудового розслідування, заслухавши пояснення заявника, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуває кримінальне провадження № 0007794 від 30.12.2020 (ЄО № 91499 від 29.12.2020).
Відповідно до ст. 93 КПК України визначено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Згідно з ч. 1 ст. 160 КПК сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК сторонами кримінального провадження є, зокрема, з боку обвинувачення - слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених КПК.
Такими випадками є: 1) відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді (ст. 340 КПК); 2) зміна прокурором обвинувачення і поставлення питання про застосування закону України про кримінальну відповідальність за менш тяжке кримінальне правопорушення, чи про зменшення обсягу обвинувачення, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення у раніше пред`явленому обсязі (ст. 338 КПК).
У випадках, передбачених ст. 338 і ст. 340 КПК, потерпілий є стороною кримінального провадження і користується всіма правами сторони обвинувачення лише під час судового розгляду.
В усіх інших випадках потерпілий не є стороною кримінального провадження і займає самостійну позицію як учасник кримінального провадження.
Вичерпний перелік прав і обов`язків потерпілого передбачено статтями 56 і 57 КПК.
Відповідно до ч. 1 ст. 56 КПК України потерпілий має право, зокрема, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; а також користуватися іншими правами, передбаченими КПК.
Отже, потерпілий не має права звертатися до слідчого судді з клопотанням про надання тимчасового доступу до речей і документів, оскільки під час досудового розслідування він не є стороною кримінального провадження, а слідчий суддя відповідно не має права надавати такий дозвіл.
Водночас потерпілий має право ініціювати питання про тимчасовий доступ до речей і документів перед слідчим або прокурором шляхом подання відповідного клопотання в порядку, передбаченому ст. 220 КПК.
У своїй постанові від 02 квітня 2020 року (№161/19398/17) колегія суддів Верховного Суду погодилася з цим висновком.
Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання та відмовляє у його задоволенні.
На підставі ст. 160, 162, 376 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання представника потерпілого, адвоката ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до документів відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст складено 18.05.2020 року.