Справа № 991/2627/21
Провадження1-кс/991/2676/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2021 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3

розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА:

16 квітня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 (скаржниці) на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України , що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про злочин від 13.04.2021 року .

Скаржник просить визнати неправомірною діяльність Національного антикорупційного бюро України та зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Обґрунтування скарги

Скаржник зазначив, що він 13.04.2021звернувся з заявою про злочин, вчинений керівником Київської міської прокуратури до Національного антикорупційного бюро України

Скаржник зазначає, що станом на момент подання скарги він не отримав відомостей, що підтверджують внесення до ЄРДР відповідних даних з його заяви від 13.04.2021 року.

Доводи сторін у судовому засіданні

Представник Національного антикорупційного бюро України до судового засідання не з`явився, був повідомлений належним чином , причину неявки суду не повідомив , клопотань про відкладення слухання справи не надав, що відповідно до статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити свої вимоги скарги з підстав зазначених у ній.

Мотивація суду
Скарга була прийнята до розгляду ухвалою слідчого судді.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи скаржника, слідча суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчий (детектив) невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Згаданий обов`язок слідчого не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Слідча суддя також не уповноважена оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження. Втім, слідча суддя зазначає, що КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

При цьому, слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації. Тому, при вирішенні питання щодо того, чи НАБУ вчинило бездіяльність щодо заяви про кримінальне правопорушення, а також при оцінці обставин для винесення одного з рішень за результатами розгляду скарги, слідча суддя має посилатися на конкретні обставини та норми права.

Дійсно, як вбачається з матеріалів заяви, скаржник звернувся з заявою до Національного бюро 13.04.2021. При цьому до матеріалів скарги долучив копію фіскального чеку АТ «Укрпошта» від 13.04.2021 (трекінг № 8518), відповідно до якого можливо прийти до висновку, що уповноваженими особами НАБУ зазначена заява була отримана 15.04.2021. Уповноважені особи НАБУ не здійснили відповідного процесуального реагування на заяву ОСОБА_3 . Таким чином, слідча суддя встановлює факт бездіяльності уповноваженими особами Національного антикорупційного бюро України щодо заяви, поданої ОСОБА_3 .
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Слідча суддя зазначає, що з матеріалів заяви неможливо достовірно встановити, чого саме стосуються обставини вчинення корупційного кримінального правопорушення, яке підсудне Вищому антикорупційному суду. Так, заявник тільки зазначає , що працівники прокуратури м. Києва провокують його на дачу хабаря керівнику Київської міської прокуратури, чим перешкодили йому побудувати свою кар`єру, оформити пенсію належного розміру. Тільки ці факти унеможливлюють встановлення ознак конкретного кримінального правопорушення, відомості щодо якого потенційно могли б бути внесені до ЄРДР.
Доводів скаржника недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне переслідування осіб, зазначених у його заяві, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування посадових осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.
Враховуючи те, що ОСОБА_3 не було надано відомостей, які б свідчили про об`єктивно існуючі факти вчинення кримінальних правопорушень конкретно визначеною особою, неможливість достовірно встановити будь-які обставини зі заяви, у слідчої судді відсутні підстави для задоволення скарги.

Керуючись статтями 214, 303-307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала, відповідно до Рішенням Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(ІІ)/2020 у справі № 3-180/2018 (1644/18), яким визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положення частини третьої статті 307 Кримінального процесуального кодексу України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, підлягає оскарженню протягом п`яти днів до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1