Провадження № 1-кп/761/1633/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 березня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
судців ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9
представника потерпілого ОСОБА_10
провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в залі суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001209 від 21.07.2016, щодо
ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України

ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці м. Вінниці, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 раніше не судимої,
обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України
В С Т А Н О В И В:

обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001209 внесеному до ЄРДР від 21.07.2016 відносно ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно якого останні обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, надійшов до Шевченківського районного суду м. Києва 06.08.2020.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просила постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні, вважаючи, що кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Києва, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається та при складанні обвинувального акту дотримані всі вимоги Закону.

Захисники ОСОБА_11 та ОСОБА_7 заперечували щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду, просили повернути його прокурору оскільки він не відповідає вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України.
Обвинувачені підтримали думку своїх захисників.

Представник потерпілого просила призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заперечувала з приводу клопотання захисників.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Згідно з п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 71) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.
Як убачається з обвинувального акту щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , він не відповідає наведеним вище вимогам КПК України.

Так, п.5 ч.2 ст.291 КПК України передбачає, що обвинувальний акт повинен містити: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Однак, згідно висунутого обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, з юридичного формулювання якого вбачається, що ОСОБА_8 та ОСОБА_9 обвинувачуються у привласненні чужого майна, яке було ввірене, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах.
Тобто, сторона обвинувачення одночасно інкримінує ОСОБА_8 та ОСОБА_9 привласнення вчинене ними як особами яким було ввірене чуже майно, так і вчинене ними як службовими особами.
З об`єктивної сторони злочин, передбачений ст. 191 КК України може бути вчинений у формі: 1) привласнення чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні; 2) розтрати такого майна зазначеною особою 3) привласнення, розтрати або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.
Разом із тим, виклад юридичного формулювання обвинувачення у обвинувальному акті обом обвинувачених містить одразу дві форми об`єктивної сторони злочину, передбаченого ст. 191 КК України, а саме п.1) та п.3), що є неможливим.
Також виклад юридичного формулювання поєднує у собі одночасно двох суб`єктів злочину передбачено ост. 11 КК України, особу, яка досягла 16-річного віку і якій майно, що є предметом цього злочину було ввірене чи перебувало в її віданні та службову особу.
Крім того, у викладі фактичних обставин допускаються формулювання, що містять ознаки іншого кримінального правопорушення, а саме, передбаченого ст. 190 КК України.
Зазначені недолік обвинувального акту щодо невідповідності юридичного формулювання обвинувачення Закону України про кримінальну відповідальність, фактично прирівнюється до відсутності коректного посилання на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність.

Слід зауважити, щоза правилами ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Згідно зі ст. 338 КПК України передбачена можливість зміни обвинувачення в суді, однак це є правом прокурора, а не обов`язком, тоді як відповідно до ч.3 ст.26 КПК України суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Згідно положення п. (а) ч.3 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 р., згідно якого кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Неухильне дотримання вимог Закону при складанні обвинувального акта, дає можливість обвинуваченому розуміти в чому саме він обвинувачується та ефективно захищатись від висунутого обвинувачення, а суду за результатами розгляду провадження прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Таким чином виявлені недоліки унеможливлюють призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта та обмежують сторону захисту у здійсненні ефективного захисту від висунутого обвинувачення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 314 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0001209 внесеному до ЄРДР від 21.07.2016, на підставі якого висунуте обвинувачення ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, прокурору.
На ухвалу протягом 7 (семи) днів з дня 'її проголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Судді