Справа № 643/7527/21
Провадження № 1-кс/643/2002/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.05.2021 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні за №0000627 від 23.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Стороною обвинувачення подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що Харківським РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться дізнання у кримінальному провадженні №0000627 від 23.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

З клопотання та доданих до нього копій матеріалів кримінального провадження вбачається, що 22.04.2021 біля будинку № 15 по вулиці Джерельній у місті Харкові під час огляду місця події виявлено та вилучено належний ОСОБА_4 мобільний телефон «Xiaomi Redmi 8» - imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Прокурор вказує, що мобільний телефон «Xiaomi Redmi 8» - imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, у зв`язку з цим зазначає, що він є речовим доказом, вказуючи при цьому, що наразі наявні підстави для арешту тимчасово вилученого майна у порядку, передбаченому п.1 ч.2 , ч.3 ст.170 КПК України.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, свою позицію підтримав.

Третя особа, щодо майна якої віршується питання по накладення арешту, у судове засідання не з`явилася, причини неявки слідчому судді не відомі.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження зареєстроване за №0000627 від 23.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Доводи клопотання підтверджуються доданими до нього копіями матеріалів кримінального провадження, зокрема протоколом огляду місця події.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна. Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна скеровано до суду засобами поштової кореспонденції з порушенням строку для звернення до слідчого судді для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Разом з тим, з клопотанням про арешт майна прокурором подано слідчому судді клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду, у якому зазначено, що цей строк ним порушено через надмірне навантаження. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом. Слідчий суддя переконаний щодо необхідності поновлення прокурору строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки причини такого пропуску є поважними.

Відповідно до ч.1 ст.237 КПК України огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.5 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України, а саме п.1, п.3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Із врахуванням факту поновлення прокурору процесуального строку на звернення до слідчого судді з клопотанням про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, в судовому засіданні не встановлено фактів порушення стороною обвинувачення вимог ст.ст.168, 171 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя переконаний, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки воно є речовим доказом, який зберіг на собі сліди злочину та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Прокурор довів, що арешт вказаного майна має застосовуватися також для збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення та переховування, а також для подальшого проведення судових експертиз.

Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про поновлення пропущеного процесуального строку для подачі клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000627 від 23.04.2021, задовольнити.

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні за №0000627 від 23.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна задовільнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 22.04.2021 біля будинку № 15 по вулиці Джерельній у місті Харкові під час огляду місця події, а саме на належний ОСОБА_4 мобільний телефон «Xiaomi Redmi 8» - imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Режим зберігання майна вказаного мана визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1