Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/142/21 Слідчий суддя ОСОБА_1
Категоріяч. 2 ст. 307 КК України Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2021 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровоградавід 22 березня 2021 року , якою стосовно підозрюваного

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , тимчасово проживає по АДРЕСА_2 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,
продовжено строк тримання під вартоюпо кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000002,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України на 60 (шістдесят) днів, а саме з 12 год. 33 хв. 22.03.2021 до 12 год 33 хв. год. 20.05.2021, з визначенням застави у сумі 158 900 грн.,

В С Т А Н О В И Л А:

Старший слідчий ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000002,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Органом досудового розслідуванням ОСОБА_8 повідомлено про підозру в тому, що він за попередньою змовою зі своєю дружиною ОСОБА_10 в порушення вимог Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 року та Закону України " Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними " №62/95-ВР від 15.02.1995 року, не бажаючи займатися суспільно корисною працею, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення за рахунок протиправної діяльності у сфері незаконного обігу психотропних речовин, обрав предметом своєї протиправної діяльності метамфетамін, обіг якого обмежено, та спосіб незаконного збагачення його незаконне придбання, зберігання, з метою збуту, та збут психотропних речовин за грошові кошти особам, які його вживають.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на корисливе збагачення за рахунок скоєння злочинів у сфері незаконного обігу психотропних речовин, ОСОБА_8 вступив у злочинну змову зі своєю дружиною ОСОБА_10 , які досягли спільної згоди про збут психотропної речовини метамфетамін, обіг якого обмежено на території України.
Таким чином, ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , маючи знайомства для незаконного придбання психотропної речовини, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, незаконно придбали психотропну речовину метамфетамін, який зберігали за місцем спільного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , тим самим вчинили незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту.
В подальшому, 01.02.2021 в період часу з 20 год. 52 хв. до 23 год. 15 хв.в ході проведення обшуку квартири АДРЕСА_3 , за місцем мешкання ОСОБА_8 та ОСОБА_10 виявлено та вилучено десять згортків, обклеєних клейкою стрічкою червоного кольору, в середині яких перебували полімерні зіп пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка, відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №929 - МРВ від 02.02.2021 року, являється психотропною речовиною - метамфетаміном, обіг якої обмежено, загальною масою 0,4307 грама, які ОСОБА_8 незаконно зберігав, з метою збуту.

Ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого та підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, з визначенням розміру застави.
У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язано підозрюваного ОСОБА_8 прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; не відлучатись з м. Кропивницького без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого або суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватись від спілкування як особисто так і через третіх осіб з іншими підозрюваними та зі свідками у кримінальному провадженні за вийнятком участі в слідчих діях та в суді.
Попереджено підозрюваного ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала мотивована тим, що раніше встановлені ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились, запобігти яким в разі не продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою, або при застосуванні іншого запобіжного заходу, неможливо. А тому, оскільки ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, з урахуванням встановлених ризиків, відсутні підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, в тому числі і домашній арешт з цілодобовою забороною залишати житло, ніж тримання під вартою, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також вважає, що завершення досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю вчинення дій, які зазначаються слідчим у клопотанні.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою його підзахисному обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_2 .
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що органом досудового розслідування не надано жодного документу, який вказував на мету збуту.
На думку захисту кваліфікуюча ознака «мета збуту» надумана досудовим слідством.
Більш того слідчий суддя не послався на жодний доказ наявності ризиків.

Заслухавши доповідача, захисника ОСОБА_7 , який підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги та вважає, що слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_8 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, перевіривши матеріали клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити,з таких підстав.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Також колегія суддів не може не зазначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Крім того, слідчий суддя на стадії обрання запобіжного заходу не перевіряє правильність кваліфікації дій підозрюваного, наявність та достатність доказів для визнання вини чи питання допустимості доказів.
У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_8 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, з чим погоджується і колегія суддів.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчого в ході проведення огляду місця мешкання ОСОБА_8 та ОСОБА_10 працівниками поліції виявлено та вилучено десять згортків обклеєних клейкою стрічкою червоного кольору, в середині яких перебували полімерні зіп пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка, відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №929 - МРВ від 02.02.2021 року, являється психотропною речовиною - метамфетаміном, обіг якої обмежено, загальною масою 0,4307 грама.
Вказані дії кваліфіковано органом досудового розслідування за ч. 2 ст. 307 КК України.

На думку колегії суддів про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів може свідчити як відповідна домовленість із особою, що придбала ці засоби чи речовини, так і інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їх розмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, що особа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх тощо.

При цьому, якщо висновок про наявність умислу особи на збут наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів ґрунтується на великому або особливо великому розмірі відповідної речовини, її упакуванні та розфасуванні, то у такому випадку повинні бути дослідженні обставини, за яких особа придбала відповідний засіб чи речовину, у тому числі чи залежало від волі особи те, який розмір речовини опиниться у володінні особи та її розфасування. Зокрема, якщо особа здійснює свідоме придбання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів у значному розмірі (шляхом купівлі, обміну, безоплатно тощо), виготовляє їх, зберігає у відповідному фасуванні, що об`єктивно перевищує потреби такої особи у власному вживанні, то в такому випадку може мати місце умисел на збут.

Не зважаючи на тривалий час досудового розслідування надані стороною обвинувачення докази не містять жодних даних, які б у своїй сукупності та взаємозв`язку поза розумним сумнівом доводили, що підозрюваний мав на меті збут наркотичних речовин. Не спростовані також твердження підозрюваного, що він придбавав наркотичний засіб для власного вживання, про що обґрунтовано вказувала сторона захисту. При цьому загальна маса 0,4307 грама психотропних речовин, об`єктивно не перевищує потреби особи у власному вживанні, а сам факт виявлення 10 згортків у розфасованому стані не свідчать про умисел підозрюваного на їх збут.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується протоколом обшуку від 01.02.2021, висновком судової експертизи матеріалів, речовин і виробів № 292.

На переконання колегії суддів, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою неможливе, оскільки на даний час закінчити розслідування не є можливим, тому що необхідно:

- оглянути предмети та речі, які були вилучені за місцем проживання підозрюваних ОСОБА_10 , ОСОБА_8 в ході проведеного санкціонованого обшуку та прийняти по ним відповідне процесуальне рішення;
- отримати та згідно отриманих ухвал слідчого судді на дозвіл проведення тимчасового доступу до речей і документів, а саме до інформації яка перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна», ПрАТ «Київстар» та ТОВ «лайфселл», провести тимчасове вилучення документів. Однак, враховуючи, що юридична та фактична адреса вище вказаних операторів в м. Києві, виконання ухвали суду буде проведене в м. Києві, що потребує додаткового часу;
- провести аналіз по вилучених у оператора мобільного зв`язку номерах мобільних телефонів, якими користувалися підозрювані, шляхом надання доручення до УОТЗ ГУНП в Кіровоградській області;
- згідно отриманих ухвал слідчого судді на дозвіл проведення тимчасового доступу до речей і документів в кількості 2 шт., а саме до інформації, яка містить банківську таємницю, згідно вилучених в ході обшуків банківських карток, провести тимчасове вилучення документів в наступних банківських установах: Публічне акціонерне товариство "АЛЬФА-БАНК", , юридична адреса: м. Київ, вул. Десятинна, 4/6; ПАТ КБ «ПриватБанк», , МФО 305299, юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, (адреса кореспонденції м. Дніпро, вул. Набережної Перемоги, 50). Однак, враховуючи, що юридична та фактична адреса вище вказаних операторів в м. Києві та м. Дніпрі, виконання ухвали суду буде проведене в даних містах, що потребує додаткового часу;
- згідно отриманих ухвал слідчого судді на дозвіл проведення тимчасового доступу до речей і документів здійснити вилучення інформації в електронному вигляді, що перебуває у володінні ТОВ «Нова Пошта» (), а саме відеозаписів з камер відеоспостереження за наступні дати: 01.02.2021 у приміщенні ТОВ «Нова Пошта» відділення № 8 м. Кропивницький (вул. Вокзальна, 66-А) в момент отримання посилки за експрес-накладною 59 0006 4017 5953; 30.01.2021 у приміщенні ТОВ «Нова Пошта» відділення № 15 м. Київ (вулиця Малинська, 18, Київ, 03142) в момент оформлення посилки гр. ОСОБА_11 за експрес-накладною 59 0006 4017 5953. Однак, враховуючи, що юридична та фактична адреса вище вказаного ТОВ в м. Києві, виконання ухвали суду буде проведене в даному місті, що потребує додаткового часу;
- допитати в якості свідків осіб, які були присутні при проведенні обшуку за місцем проживання у підозрюваних в якості понятих, з приводу проведених слідчих дій;
-д опитати в якості свідків осіб, які були присутні при проведенні ОМП по вул. Вокзальна, 66а, в якості понятих, з приводу проведених слідчих дій;
- допитати в якості свідків працівників патрульної поліції, які склали протокол про адміністративне правопорушення на ОСОБА_8 та викликали СОГ для проведення ОМП по АДРЕСА_4 , з приводу проведених поліцейських заходів;
- прийняти процесуальне рішення по вилучених наркотичних засобів та психотропних речовин, під час обшуку та ОМП, за участі підозрюваних ОСОБА_10 та ОСОБА_8 (внести відомості до ЄРДР);
- вирішити питання про об`єднання кримінальних проваджень в одне провадження, в порядку ст. 217 КПК України;
- долучити висновки судових експертиз матеріалів, речовин і виробів, які були призначені за постановою слідчого по вилучених речовинах і предметах в ході вище вказаних обшуків у підозрюваних;
- долучити до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі характеризуючі данні підозрюваних, а саме характеристики з місць проживання даних осіб; копії вироків з відповідних судів;
- перевірити підозрюваних на причетність до вчинення інших аналогічних кримінальних правопорушень;
- скласти та повідомити остаточні підозри всім підозрюваним у кримінальному провадженні;
- повторно допитати усіх підозрюваних, з урахуванням кінцевої підозри, за вказаним кримінальним провадженням;
- при необхідності провести одночасні допити декількох осіб за участю підозрюваних;
-з урахуванням остаточної підозри, накласти арешт на майно підозрюваних, з метою забезпечення конфіскації майна, як міри покарання;
- при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дій;
- ознайомити усіх підозрюваних та їх захисників з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 221 КПК України;
- виконати вимоги ст. 290 КПК України;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_8 від органу досудового розслідування та/або суду продовжує існувати та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку.

Проте, запобігти вказаному ризику можливо шляхом покладання на підозрюваного певних обов`язків та застосуванням запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, що певною мірою буде гарантією належної процесуальної поведінки підозрюваного на даній стадії кримінального провадження, враховуючи факт завершення досудового розслідування та процесуальну поведінку підозрюваного в частині прибуття до органу досудового розслідування та суду за кожним викликом.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_8 буде незаконно впливати на іншого підозрюваного, у кримінальному провадженні, продовжує існувати та підтверджується тим, що ОСОБА_10 та ОСОБА_8 мають спільний побут. В той же час, колегія суддів враховує, що до іншого співучасника злочину ОСОБА_10 застосовано запобіжний захід у вигляді застави, проте остання не ухиляється від виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, про що зазначено процесуальним прокурором.
Також існує ризик вчинити інше кримінальне правопорушення підозрюваним ОСОБА_8 оскільки останній офіційно не працевлаштований та не має заробітку.
Твердження прокурора про наявність ризику того, що підозрюваний ОСОБА_8 буде незаконно впливати на експертів у кримінальному провадженні, колегією суддів не може бути враховано оскільки останній не має досить велике коло знайомств серед високо посадовців та не наділений потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності. Зокрема, прокурором не наведено наявність можливості та зв`язків для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності чи чинити вплив шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників та сторін кримінального провадження.

Колегія суддів враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання за яким характеризується виключно позитивно, проживає разом з дружиною та має міцні соціальні зв`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні, посилаючись на неможливість застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, посилався на ту обставину, що такий запобіжний захід не буде мати достатніх запобіжників для суттєвого зменшення ризиків, і підозрюваний в будь-який момент зможе вчинити спроби ухилитись від належної процесуальної поведінки і вчинити спроби переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків та іншу підозрювану, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Проте, метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й такого виняткового, як тримання під вартою, відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав прокурор.

При виборі між кількома запобіжними заходами, слід перевірити чи можуть більш м`які запобіжні заходи, запобігти ризикам, існування яких доведено прокурором. При цьому, більш жорстоким запобіжним заходом по відношенню до застави, відповідно до положень ч.1 та ч.3 статті 176 КПК України є домашній арешт та тримання під вартою (винятковий запобіжний захід).

Посилання прокурора на реальність намірів підозрюваного вчиняти злочини не приймається, оскільки прокурором не надано жодного доказу існування реальних намірів підозрюваного вчинити такі дії.

Крім того, колегія суддів враховує, що стороною обвинувачення не надано достатніх доказів, щоб переконати суд у необхідності продовження підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою, а самі по собі вказані як в клопотанні слідчого ризики, які взагалі не підтверджені відповідними доказами, не можуть бути достатньою підставою для задоволення клопотання слідчого щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу, саме у вигляді тримання під вартою.

Більш того в клопотанні старший слідчий ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області, погодженому прокурором Кіровоградської обласної прокуратури взагалі не аргументовано неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Встановлені по справі обставини, об`єктивно свідчать про відсутність необхідності тримання ОСОБА_8 під вартою і про можливість застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
При цьому колегія суддів застосовує практику Європейського суду справ людини, зокрема, п. 80 рішення «Харченко проти України» заява № 40107/02 від 10.02.2011 року, яким передбачено, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість інших альтернативних заходів.

Частиною 4 ст. 194 КПК України встановлено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про обрання більш м`якого запобіжного заходу (на підставі ч. 4 ст. 194 КПК України), слідчий суддя вважає, що достатнім, в даному випадку, буде застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту з покладанням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Вказаний запобіжний захід буде належним запобіжником від порушення підозрюваним процесуальних обов`язків та його належної процесуальної поведінки.

Наявність у підозрюваного можливості комунікації засобами зв`язку з іншими особами при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту ще не свідчить про те що він буде порушувати покладені на нього обов`язки та спілкуватись зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні, оскільки прокурором не надано жодного доказу вчинення таких спроб підозрюваним.

Отже, враховуючи мету і підстави застосування запобіжних заходів, що їх передбачено ст. 177 КПК України, а також зважаючи на дані матеріалів клопотання, колегія суддів переконана у необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.
Наявні у матеріалах клопотання дані підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що у разі обрання відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім процесуальних обов`язків і надасть змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 необхідно задовольнити, а ухвалу слідчого судді районного суду необхідно скасувати, постановивши нову.

Керуючись ст.ст. 183, 376, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровоградавід 22 березня 2021 року , якою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , продовжено строк тримання під вартоюпо кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000002,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України на 60 (шістдесят) днів, а саме з 12 год. 33 хв. 22.03.2021 до 12 год 33 хв. год. 20.05.2021, з визначенням застави у сумі 158 900 грн., - скасувати.
Клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 - задовольнити частково.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваномупо кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000002- застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту терміном 2 місяці, тобто до 15 год. 15 хв. 30.05.2021 року, заборонивши йому цілодобово залишати місце постійного проживання, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Надати можливість ОСОБА_8 за дозволу слідчого та прокурора відвідувати медичні заклади, для надання медичної допомоги.
На підставі ст. 194 ч.5 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_8 :
-не залишати цілодобово постійне місце проживання, а саме АДРЕСА_2 ,
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- здати слідчому на зберігання паспорт громадянина України та паспорт для виїзду з України;

- утримуватися від спілкування зі свідками, експертом, по даному кримінальному провадженню;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали закінчується о 15 год. 15 хв. 30.05.2021 року.

Надати можливість працівникам Кіровоградської місцевої прокуратури, Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_8 , безперешкодно перевіряти його за місцем проживання, вимагати усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати. Крім того працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло за адресою: саме АДРЕСА_2 вимагати від нього надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію даної ухвали направити до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області для виконання.

Звільнити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,негайно з-під варти.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на процесуального прокурора по даному кримінальному провадженню.

Ухвала апеляційного суду Кіровоградської області є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4