провадження №: 1-кс/752/3502/21
У Х В А Л А

23.06.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №00000241, відомості щодо якого внесені 04.12.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді звернувся адвокат із вказаним клопотанням, в якому просить скасувати арешт з майна, який накладений ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_5 від 12.03.2019, а саме: з документів, які вилучені під час обшуку від 06.03.20219 та необхідні ОСОБА_4 у своїй професійній діяльності.
В обґрунтування поданого клопотання адвокат зазначив, що у вказаному кримінальному провадженні під час обшуку 06.03.20219 були вилучені вказані документи, які належать ОСОБА_4 , одночасно з цим, ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_5 від 12.03.2019 накладено арешт на вказані документи. При цьому, ОСОБА_4 добровільно надав необхідні пояснення, з метою всебічного і повного розслідування справи, а також зразки паперу, тобто у слідства було достатньо часу скопіювати необхідні документи для проведення розслідування та виконати необхідні дослідження. Крім того, ОСОБА_4 є суб`єктом підприємницької діяльності, а вилучені документи не дають можливості повноцінно працювати підприємству.
В судове засідання ОСОБА_3 з`явився, вимоги викладені в клопотанні підтримав та просив їх задовольнити.
Разом з цим, прокурор СУ ГУ НП Автономної республіки Крим ОСОБА_6 з`явився та не заперечував про повернення вилучених документів у ОСОБА_4 , оскільки в подальшому відпала потреба зберігати вилучені документи.
Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та дослідивши матеріали кримінального провадження, а також документи на підставі яких прийнято судове рішення про накладення арешту майна, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити вказане клопотання, виходячи з наступного.
Положеннями частини 1 стаття 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУ НП у Автономній республіці Крим перебувають матеріали кримінального провадження №00000241, відомості щодо якого внесені 04.12.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_5 від 12.03.2019, накладено арешт на вищевказане майно, на підставі п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України, тобто з метою збереження речових доказів.
Окрім цього, слід зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 3. ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Таким чином, процесуальний закон чітко визначає підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого або прокурора довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначав у своєму клопотанні.

Положеннями ст.ст. 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому дим Кодексом.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку про те, що у подальшому арешті майна відпала потреба, процесуальні та слідчі дії з вищевказаними документами не проводяться, подальший арешт майна є неспівмірним втручанням у підприємницьку діяльність ОСОБА_4 . Водночас, прокурор в судовому засіданні підтримав вимоги щодо скасування арешту майна та повернення вказаного майна, оскільки відпала потреба в арешті майна, а доводи представника власника майна щодо необхідності у скасуванні арешту є обґрунтованими, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту з майна, підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт з майна, який накладений ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_5 від 12.03.2019, а саме: з документів, які вилучені під час обшуку від 06.03.20219 та необхідні ОСОБА_4 у своїй професійній діяльності.
Ухвала підлягає негайному виконанню та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1