У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 184/469/21

Номер провадження 1-кс/184/211/21

06 травня 2021 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.03.2021 року №000017 за підозрою:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, освіта середня неповна, не працююча, не заміжня, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

учасники кримінального провадження: слідчий ОСОБА_4 , прокурор ОСОБА_5 , підозрювана ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
Заступник начальника СВ ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до Орджонікідзевського міського суду із клопотанням, погодженим прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури про продовження строку дії запобіжного заходу ОСОБА_3 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується сукупністю зібраних під час досудового розслідування доказів, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, запобігти яким шляхом застосування більш м`якого, аніж тримання під вартою, запобіжного заходу - неможливо.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, прокурор вказує на те, що ОСОБА_3 вчинила умисний особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 7-ми до 15-ти років, вона повною мірою усвідомлює невідворотність покарання, що може спонукати її переховуватись від слідства та суду. Крім того, свідками кримінального правопорушення є мати підозрюваної - ОСОБА_7 та внук підозрюваної - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які в момент вчинення злочину перебували в житловому будинку по АДРЕСА_1 . Враховуючи, що злочин вчинено в умовах не очевидності, а вказані особи є родичами підозрюваної, органом досудового розслідування не виключається можливість впливу на вказаних свідків з боку підозрюваної ОСОБА_3 з метою зміни ними показань або надання органу досудового розслідування (суду) неправдивих показів. Крім того, за матеріалами кримінального провадження в якості свідків допитані мешканці сусідніх з місцем події будинків на яких на думку органу досудового розслідування ОСОБА_3 перебуваючи на волі може вчиняти тиск щодо надання ними суду або органу досудового розслідування неправдивих показів. Зазначені обставини свідчать про наявність ризиків, які передбачені п.1,3 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від слідства та незаконно впливати на свідків кримінального провадження.

Крім того прокурор посилається на те, що ОСОБА_3 07.12.2015р. була засуджена Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за вчинення злочинів, пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів та не зважаючи на це належних висновків для себе не зробила та 08.03.2021р. знову вчинила вже особливо тяжкий злочин проти життя та здоров`я особи, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу підозрюваній у виді тримання під вартою, вказуючи на наявність на даний час наведених у клопотанні ризиків та неможливість застосування до ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, оскільки останній не забезпечить належної поведінки останньої.

Підозрювана ОСОБА_3 та її захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечували, посилаючись на його безпідставність. Так, захисник вказала на недоведеність органом досудового розслідування та прокурором обґрунтованості підозри відносно ОСОБА_3 щодо вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, оскільки встановлені слідством обставини не підтверджують об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення. Також зазначила про необґрунтованість ризику, передбаченого п.3 ст.177 КПК України, оскільки усі свідки, які були встановлені органом досудового розслідування на даний час допитані, крім того свідок ОСОБА_7 була допитана у судовому засіданні в порядку ст..225 КПК України, де надала показання на користь підозрюваної. Крім того захисник зазначила про те, що на даний час її підзахисна вважається не судимою, оскільки судимість за попереднє кримінальне правопорушення була погашена у встановленому чинним законодавством порядку. При цьому вказала на можливість заміни ОСОБА_3 запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією від суспільства, а саме на цілодобовий домашній арешт або заставу, оскільки у підозрюваної наявна матеріальна підтримка зі сторони її близьких родичів, які в змозі внести передбачений законом розмір застави, а також матеріально утримувати підозрювану.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників процесу та дослідивши докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно ч.2 вказаної статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Приписами ч.5 ст.132 КПК України унормовано, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як вбачається із матеріалів справи, підозрюваній ОСОБА_3 ухвалою Орджонікідзевського міського суду від 10.03.2021, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

При вирішенні питання доцільності продовження запобіжного заходу, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується наданими стороною обвинувачення сукупності доказів, а саме даними: витягу з ЄРДР №0000017 від 08.03.2021р., протоколу огляду трупа від 09.03.2021р.; протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 08.03.2021 року, протоколу огляду місця події від 08.03.2021 року, висновком щодо медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, висновком експерта №150 від 09.03.2021р., висновком експерта №150/2 від 23.03.2021р., протоколом проведення слідчого експерименту від 09.03.2021р., повідомленням про підозру від 09.03.2021р.

Крім того, будучи допитаною в якості підозрюваної ОСОБА_3 підтвердила факт спричинення потерпілому ножових поранень, внаслідок яких настала смерть останнього.

При цьому суд враховує, що згідно прецедентної практики ЄСПЛ, «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин ( рішення «Фокс та інші проти Сполученого Королівства»).

Як зазначив ЄСПЛ у рішенні "Кавала проти Туреччини" термін "обґрунтованість" - означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень". Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обгрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.
Отже із наданих стороною обвинувачення доказів слідує, що наявні об`єктивні підстави вважати, що ОСОБА_3 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України.

Так, заслухавши учасників процесу, суд вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки як вбачається із матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, обвинуваченій ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України і вона в повній мірі розуміє невідворотність покарання у виді позбавлення волі за навмисне позбавлення життя людини. Тому є достатні підстави вважати, що з метою ухилення від слідства та суду, а також уникнення покарання за особливо тяжкий злочин вона може виїхати з місця свого проживання.

Крім того, при оцінці ризику, передбаченого п.1ч.1 ст.177 КПК України, суд приймає до уваги тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 7-ми до 15-ти років, яке може бути призначене підозрюваній у разі визнання її виною у вчиненні інкримінованого злочину, що згідно рішення ЄСПЛ «Москаленко проти України» є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду.

Також, суд погоджується із доводами прокурора щодо наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.310, ч.2 ст.309 КК України та хоча на даний час судимість по вказаним кримінальним правопорушенням погашена, а відтак суд не посилається на наявність судомості у підозрюваної, проте факт притягнення підозрюваної до кримінальної відповідальності раніше свідчить про схильність останньої до неправомірної поведінки та може бути належним елементом при оцінці ризику вчиняти кримінальні правопорушення у майбутньому.

Водночас, слідчий суддя вважає недоведеним стороною обвинувачення наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки як встановлено у судовому засіданні та не заперечується учасниками процесу, свідок ОСОБА_7 на досудовому розслідуванні вже допитана та більше того, остання була допита у судовому засіданні в порядку ст..225 КПК України. Крім того із долучених до клопотання матеріалів, зокрема, постанови про продовження строку досудового розслідування від 05.05.2021р. вбачається, що усі свідки по даному кримінальному провадженні допитані органом досудового розслідування та показання останніх зафіксовані у відповідних протоколах допиту. Із наведеного ризик впливу підозрюваної на свідків з метою надання ними неправдивих показань, які вже допитані по даному кримінальному провадженні є недоведеним.

При вирішенні питання щодо застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, вагомість наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України та причетність підозрюваної до його вчинення, наявність у підозрюваної постійного місця проживання, підтримання соціальних зв`язків із рідними, відсутність у підозрюваної офіційного місця роботи, чоловіка, неповнолітніх дітей на утриманні.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість застосування відносно підозрюваної більш м`якого аніж тримання під вартою запобіжного заходу, оскільки останні не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам та не забезпечить виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків.

Зокрема, особисте зобов`язання та домашній арешт, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.1, 5 ст.177 КПК України.

Також слідчий суддя враховує, що жодних клопотань про взяття підозрюваної на поруки на адресу суду не надходило.

Отже, прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів.

За таких обставин, строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_3 необхідно продовжити в межах строку досудового розслідування, а саме до 09 червня 2021 року включно.

В силу вимог ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування та щодо злочину, який спричинив загибель людини є диспозитивним правом суду, а не його обовязком.
Згідно ст..182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
За таких обставин, приймаючи до уваги тривалий час проведення досудового слідства, що відбувається не з вини підозрюваної ОСОБА_3 , встановлені у судовому засіданні обставини щодо спричинення потерпілим у день події тілесних ушкоджень підозрюваній, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, дані, які викладені у постанові про продовження строку досудового розслідування від 05.05.2021р. щодо необхідності зміни підозри по відношенню до ОСОБА_3 , можливість близьких родичів підозрюваної внести передбачений законодавством розмір застави, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначення альтернативного запобіжного заходу підозрюваній у виді застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 197, 331 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання заступника начальника СВ відділення поліції №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 по кримінальному провадженню № 000017 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 09 червня 2021 року включно.

Виконання даної ухвали покласти на ІТТ Нікопольський РУП ГУНП у Дніпропетровській області та Державну установу «Дніпровська установа виконання покарань №4».

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у сумі 181 600 грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_3 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися із м. Покров без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити строком на два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань №4».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, вище вказана уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити усно і письмово Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана ОСОБА_3 зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1