Справа № 201/4671/21
Провадження № 1-кс/201/1450/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , з секретарем: ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, внесене під час досудового розслідування кримінального провадження № 0001293 від 13 жовтня 2017 року, клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Золоте поле, Кіровського району, АР Крим, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 294 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 .
В обґрунтування клопотання зазначено, що 09 травня 2017 року близько 10.00 годин ОСОБА_6 разом з невстановленими особами, знаходився біля монументу Вічної слави, розташованому за адресою: пр. Дмитра Яворницького у м. Дніпро, під час проведення урочистих заходів з нагоди Дня перемоги у Другій світовій війні. Перебуваючи у вказаний час і місці ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою з невстановленими особами, умисно, знаходячись у натовпі, активно приймав участь у масових заворушеннях, шляхом підбурювання однодумців, яких спрямовував на насильницькі дії стосовно учасників зазначених масових заходів.
Таким чином, дії ОСОБА_6 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 294 КК України тобто як співучасть щодо активної участі у масових заворушеннях.
29 травня 2017 року складено повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 294 КК України.
Орган досудового розслідування вважає встановленими наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному проваджені та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
На підставі вищезазначеного, слідчий за погодженням з прокурором просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив задовольнити.
Вислухавши думку сторони обвинувачення, а також дослідивши зазначене клопотання та долучені до нього матеріали, суд доходить до таких правових висновків з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частинами 1 4 статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.
Нормами п. 1 ч. 3 статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Зазначені положення кореспондуються з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, якими встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. При цьому, слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
В матеріалах доданих до клопотання наявне письмове повідомлення про підозру, складене слідчим за погодженням з прокурором 29 травня 2017 року, яким ОСОБА_6 , на підставі достатніх доказів, повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 1 ст. 294 КК України у межах кримінального провадження № 0001293 від 13 жовтня 2017 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Проте, відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру не було вручено в день його складання слідчим або прокурором, про що свідчить відсутність підпису підозрюваного ОСОБА_6 у відповідному полі письмового повідомлення про підозру.
Згідно з положень вищезазначеної статті, у випадку неможливості вручення письмового повідомлення про підозру в день його складання, таке повідомлення вручається у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Частиною 3 ст. 111 КПК України передбачено, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Відповідно до ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду.
Статтею 136 КПК України встановлено, що належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом. Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.
Так в матеріалах доданих до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає належного підтвердження отримання підозрюваним такого повідомлення про підозру або ознайомлення з його змістом іншим шляхом, а тому немає підстав вважати, що дане письмове повідомлення про підозру було вручено у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень. З цього слід зробити висновок, що стороною обвинувачення не було доведено, що ОСОБА_6 був повідомлений про підозру у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, як того вимагають положення ст. 42 КПК України щодо набуття особою статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.
Разом з тим прокурором не було доведено, що зазначені у клопотанні обставини вказують на наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування чи суду, оскільки до матеріалів долучено лише постанову про зупинення досудового розслідування, постанову про оголошення останнього у розшук та матеріалів оперативно-розшукової справи, що не може бути достатнім доказом цим обставинам.
Крім того ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 травня 2021 року було відмовлено у задоволенні клопотання про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у тому числі, з підстав недотримання прокурором передбаченої вимогами кримінального процесуального закону процедури, яка має передувати затриманню особи.
Також до поданого клопотання не надано належним чином завіреної копії постанови про відновлення досудового розслідування, а надано лише витяг з ЄРДР про рух кримінального провадження, у зв`язку з чим, суд не може на законних підставах пересвідчитись у тому чи дійсно було відновлено досудове розслідування по даному кримінальному провадженню.
Таким чином, прокурором не доведено належними та достатніми доказами факту набуття ОСОБА_6 процесуального статусу підозрюваного що є безумовною підставою для відмови у задоволенні вказаного клопотання.
Отже, приймаючи до уваги вищенаведене, необґрунтованість поданого клопотання та недоведеність застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 187 - 190, 193 - 194, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1