УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 серпня 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого, яке подане в рамках кримінального провадження, внесеного 08.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106, про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

26.08.2021 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 08.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106, про накладення арешту на майно, яке погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

У клопотанні слідчий ставить питання про накладення арешту на майно, яке 25.08.2021 було вилучено під час проведення огляду місця події нежитлового приміщення, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , а саме ігрового автомату (терміналу).

Указане майно, як вбачається з клопотання, є засобом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а тому є доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, установлено, що слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилученим під час проведення огляду місця події, проте, дозвіл на вилучення цього майна слідчим суддею не надавався, а отже вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, але надали заяви про розгляд клопотання в їх відсутність.

Дослідивши клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

При цьому варто узяти до уваги, що відповідно до ч. 2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У даному випадку виклик власників для розгляду питання про арешт майна, у розумінні положень ч. 2 ст. 172 КПК України є обов`язковим, бо клопотання подане, як вже наведено, про арешт саме тимчасово вилученого майна.

Також слід узяти до уваги, що закон визначає, що власники майна, якщо вони не мають статусу, як то підозрюваний тощо, мають статус третьої особи. Між тим, суд позбавлений можливість розпочати розгляд клопотання слідчого бо клопотання не містить відомості про таких осіб та відповідно і інформації, яка б надала можливість здійснити один із передбачених законом викликів третіх осіб у судове засідання, які є володільцями чи власниками вилученого майна. А отже суд позбавлений можливості забезпечити і явку таких осіб у судове засідання для розгляду клопотання слідчого, оскільки з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог статей 22, 24-28, 172 КПК України. Клопотання узагалі не містить відомостей про те хто є власником майна, як і відомостей про власника чи орендатора приміщення (нерухомого майна) де було здійснено огляд та вилучено майно, тобто осіб, яких слідчий, щонайменше, просить позбавити титулів володіння, розпорядження, користування.

У клопотанні також відсуне посилання на те, який вид арешту слідчий просить застосувати, бо статтею 170 КПК України передбачено декілька окремих видів арешту, зокрема заборона відчуження, розпорядження, користування.

Не зазначено слідчим також про те, чи подано ним клопотання про легалізацію огляду, бо огляд приміщення проводиться за правилами обшуку, що також створює перешкоди для розгляду клопотання, оскільки арешт може бути накладеним в даному випадку лише після вирішення питання щодо правомірності проникнення та проведення огляду.

Слід також урахувати, що згідно з ч. 2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. А отже, суд звертає увагу на те, що з клопотанням про накладення арешту на майно третьої особи може звернутись лише прокурор. У даному випадку з таким клопотання звернувся слідчий, що є порушенням вимог ст. 64-2 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 цього Кодексу , повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі, тимчасово вилучене в особи майно, підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Наведені обставини, на думку суду, свідчать про те, що клопотання було подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим клопотання про арешт майна необхідно повернути відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України прокурору, установив строк у сімдесят дві години для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 170-173, 175, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 08.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106, про арешт майна, - повернути прокуророві для усунення недоліків, та встановити сімдесят дві години з моменту отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1