печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2021 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у засіданні в м. Києві в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження № 0003319 від 03.12.2020 року, звернувся до суду із клопотанням про продовження тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003319 від 03.12.2020 року за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 396 ч. 3 ст.185 КК України.

Слідчий зазначає, що строк тримання під вартою ОСОБА_6 закінчується 05.03.2021 року, але у зв`язку з особливою складністю даного провадження, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, оскільки для цього необхідно провести ряд процесуальних дій, крім того підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Прокурор в засіданні підтримав клопотання, з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

Захисники-адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 щодо задоволення клопотання заперечували, вважаючи його необґрунтованим, немотивованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки повідомлена підозра не підтверджена наявними у справі доказами, зібрані органом досудового розслідування докази є суперечними, жодним чином не підтверджують факт вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення. Зокрема сторона захисту просила застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, захисників, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003319 від 03.12.2020 року за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та підозрою ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 396 ч. 3 ст.185 КК України.

04.12.2020 року ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

05.12.2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

05.12.2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 30.01.2021 року включно.

26.01.2021 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 05.03.2021 року включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2021 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003319 від 03.12.2020 року до семи місяців, тобто до 05 липня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або створити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 складає сукупність належних даних, які підтверджуються: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_10 від 02.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 03.12.2020; протоколами огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 03.12.2020; рапортами працівників поліції від 04.12.2020; протоколом огляду місця події в приміщенні гаражу № НОМЕР_1 ГБК «Прометей», що за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, вул. Василя Стуса, 26А від 04.12.2020; протоколом огляду трупа від 04.12.2020; протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_2 від 04.12.2020; протоколом обшуку автомобіля марки «БМВ х5» д.н.з. НОМЕР_2 від 04.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.12.2020; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_11 від 05.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 05.12.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_12 від 05.12.2020; протоколами огляду мобільних телефонів від 05.06.2020; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_3 від 05.12.2020; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 05.12.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання із ОСОБА_11 від 05.12.2020; протоколами пред`явлення речей для впізнання із свідком ОСОБА_11 від 05.12.2020; протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_13 від 06.12.2020; протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_14 від 06.12.2020; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_14 від 06.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 06.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06.12.2020; протоколами пред`явлення речей для впізнання із свідком ОСОБА_10 від 06.12.2020; протоколами пред`явлення речей для впізнання із потерпілою ОСОБА_13 від 06.12.2020 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за п. 6 п. 12, ч. 2 ст. 115 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для продовження строку запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою.

Так, в обґрунтування клопотання сторона обвинувачення посилається на існування таких ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, сторона обвинувачення не надала слідчому судді доказів чи будь-яких інших фактичних даних того, що ОСОБА_6 має на меті переховуватися від органів досудового розслідування та суду, більш того дані твердження сторони обвинувачення спростовані стороною захисту.

Більш того, слідчим суддею в судовому засіданні досліджено матеріали кримінального провадження, з яких вбачається, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України у кримінальному провадженні № 0003319 не внесенні.

Зокрема, що твердження підозрюваного, що він добровільно з`явився до органу досудового розслідування, після чого за власною ініціативою був допитаний в якості підозрюваного, надавши уточнюючі обставини події, стороною обвинувачення не спростовані.

Тобто, вказане що свідчить про належну процесуальну поведінку та намагання сприяти правоохоронним органам у здійсненні досудового розслідування, а тому даний ризик не доведено.

Разом з тим, ризики потрібно оцінювати з посиланням на ряд факторів, які можуть або підтвердити існування такого ризики, або зробити його таким незначним, що він не виправдовує застосування запобіжного заходу, поряд з цим даними на підтвердження наявності таких ризиків як перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 стороною обвинувачення не надано, а тому існування такого ризику не доведено, та наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам може запобігти більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, який в повній мірі зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки прокурор не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

З огляду на викладене, в судовому засіданні встановлено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про те, який запобіжний захід відносно підозрюваного слід застосувати, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, як такий що зможе забезпечити належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, заборонивши йому залишати місце свого проживання ( АДРЕСА_4 ).

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти), для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утримуватися від спілкування з свідками, експертами, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання ( АДРЕСА_4 ), строком до 01.05.2021 року включно, але не більше строку досудового розслідування, та зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти), для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утримуватися від спілкування з свідками, експертами, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити 01.05.2021 року включно, але не більше строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладеного на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1