печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника адвокат ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурор другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

05.04.2021 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурор другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арештуна нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив вимоги клопотання задовольнити.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання про арешт майна, просив відмовити.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, приходжу до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Офісу Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0001160 від 24.12.2019 за фактом заволодіння об`єктом нерухомого майна в місті Києві, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У ході проведення досудового розслідування встановлено, що 11.03.2020, приблизно о 13:00 год., перебуваючи в приміщенні П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Миколи Закревського, 47, невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи з прямим умислом у складі злочинної групи, використовуючи підроблені правовстановлюючі документи, складені від імені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , право власності на яку належало останнім, а після шахрайського заволодіння квартирою право власності перейшло на підконтрольну особу.

Під час проведення досудового розслідування допитано потерпілу ОСОБА_8 , яка повідомила, що невстановлені особи, діючи за попередньою змовою групою осіб з іншими членами злочинної групи, приблизно на початку 2019 року заволоділи оригіналами правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1 та документами, які засвідчують особистість ОСОБА_6 , яку потерпіла в останні роки доглядала. Далі, 27.03.2019 ОСОБА_6 помирає, причина смерті хронічна ішемія серця. Через деякий час раніше невідомі їй особи почали вимагати, щоб ОСОБА_8 відмовитись від намірів отримати право власності на квартиру. В зазначеній квартирі ОСОБА_8 та її чоловік періодично проживають. 12.12.2019 до приміщення вказаної квартири намагались потрапити двоє раніше невідомих чоловіків, які почали переконувати потерпілу, що дана нерухомість ОСОБА_8 не залишиться та вона не зможе зареєструвати право власності на квартиру. При цьому, їй запропонували грошову компенсацію у розмірі 1 000 доларів США. В подальшому, вона познайомилась із ОСОБА_9 , який під час зустрічі із ОСОБА_8 запропонував 1 000 доларів США з метою отримання відмови від потерпілої бути претендентом на майнові права на вказане вище житло, тим самим заволодіти об`єктом нерухомого майна та завдавши потерпілій майнової шкоди в особливо великих розмірах.

11.03.2020, приблизно о 13:00 год. ОСОБА_8 перебуваючи в приміщенні П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, діючи за незаконними вказівками ОСОБА_9 підписала, як продавець договір купівлі-продажу вищевказаної квартири, який зареєстровано державним нотаріусом ОСОБА_10 в реєстрі нотаріальних дій № 3-84.

У ході проведення впізнання потерпіла ОСОБА_8 серед пред`явлених фотознімків впізнала ОСОБА_9 , як особу яка на даний час учиняє дії направлені на заволодіння, шляхом обману правом власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, 14.02.2020 державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_11 відкрито розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 . 20.02.2020 указаним вище державним реєстратором ОСОБА_11 проведено державну реєстрацію за громадянкою ОСОБА_12 , на підставі договору-купівлі продажу квартири від 27.01.2009, зареєстрованого в реєстрі нотаріальних дій № 497, який посвідчено від імені приватного нотаріусу КМНО ОСОБА_13 .

Відповідно до відповіді від 16.03.2020 з Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Міністерства юстиції України зазначено, що згідно справи № 02-33 том № 1 «Реєстр для реєстрації нотаріальних дій» за 2009 рік приватного нотаріуса ОСОБА_13 , 27.01.2009 наявні записи про нотаріальні дії з реєстрового № 197 по реєстровий № 209. Запис у Реєстрі, щодо посвідчення приватним нотаріусом ОСОБА_13 договору-купівлі продажу квартири у цей день відсутній. Також зазначено, що 17.02.2009 за реєстровим № 497 у Реєстрі наявний запис, щодо посвідчення вчинення іншої нотаріальної дії.

У подальшому, об`єктом кримінально протиправних дій, яким заволоділи шляхом обману потерпілої, нерухоме майно квартира АДРЕСА_1 , на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 11.03.2020, укладеного між ОСОБА_12 (Продавець) та ОСОБА_5 (Покупець), державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_10 зареєстровано право власності за ОСОБА_5 .

На даний час предмет злочинного посягання квартира АДРЕСА_1 , на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 11.03.2020, зареєстрована за ОСОБА_5 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 придбала квартиру АДРЕСА_1 , за ціною значно нижче ринкової вартості. Так, відповідно до умов договору купівлі-продажу квартири від 11.03.2020 вказана квартира була придбана ОСОБА_5 за 300 000,00 гривень. В свою чергу, відповідно висновку експерта вартість зазначеної квартири станом на 11.03.2020 визначена в сумі 1 044 000,00 грн.

Прокурор вказує, що з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні та заявленого потерпілим у майбутньому цивільного позову, а також запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що старшим слідчим в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_14 нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було визнано речовим доказом у кримінальну провадженні №0001160 від 24.12.2019, про що винесено відповідну постанову.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурор другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1