Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/552/19
Провадження № 1-кп/506/1/21
У Х В А Л А
про призначення експертизи

11.03.2021смт Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання потерпілого ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2019 року за №0000071, відносно:
ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.122 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_3
представника потерпілого ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_7
ВСТАНОВИВ

У провадженні Красноокнянського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.
04.03.2021 року до канцелярії суду надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_3 про проведення комплексної судово-медичної експертизи на вирішення якої поставити питання: Яка ступінь тяжкості тілесного ушкодження уламковий перелом основи черепа зліва? Чи є виправними або невиправними тілесне ушкодження посттравматичний парез лівого лицьового нерву? Клопотання мотивоване тим, що висновок експертизи за ухвалою суду від 19.12.20219 року не місить відповіді на всі запитання, а такому виникла необхідність у призначенні даного виду експертизи.

Прокурор у судовому засіданні 11.03.2021 року не заперечував проти задоволення клопотання потерпілого.

Потерпілий та його представник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримали заявлене клопотання.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 не заперечував проти призначення експертизи, однак не погодився з її видом, вважаючи, що в даному випадку слід призначити додаткову експертизу, а не комплексу, оскільки експертам фактично не вистачило медичної документації для відповіді на поставлені запитання.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_4 обвинувачується в умисному середньої тяжкості тілесному ушкодженні, спричиненому потерпілому ОСОБА_3 шляхом нанесення одного удару дерев`яною частиною сільськогосподарського приладдя (вила) по голові.

Згідно висновку експерта № 36 у потерпілого ОСОБА_3 були виявлені наступні тілесні ушкодження: черепно-мозкова травма у вигляді дрібних ділянок забою головного мозку скроневої області (в місці перелому), уламковий перелом основи черепа зліва, рана лівої вушної раковини. В ході травматичного процесу у потерпілого з`явились ускладнення посттравматичний парез лицьового нерву зліва та посттравматична туговухість 111ст. Вищевказані ушкодження відносяться до тілесних ушкоджень середньої тяжкості по критерію тривалості розладу здоров`я.

Разом з тим, потерпілий не погоджується з вищевказаним висновком експерта, вважає, що ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, спричинених обвинуваченим 29.03.2019 року є іншим.

Відповідно до п.2.1.8 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ України від 17.11.1995 року № 6 судово-медичний експерт не кваліфікує ушкодження обличчя як знівечення, оскільки це поняття не є медичним. Він визначає вид ушкодження, його особливості і механізм утворення, встановлює, чи є це ушкодження виправним або невиправним. Під виправністю ушкодження належить розуміти значне зменшення вираженості патологічних змін (рубця, деформації, порушення міміки тощо), з часом чи під дією нехірургічних засобів. Коли ж для усунення необхідне оперативне втручання (косметична операція), то ушкодження обличчя вважається невиправним.

Відповідно до п.27 постанови Пленуму ВСУ від 07.02.2003 року № 2 «Про судову практику в справах про злочини проти життя та здоров`я особи» визначення наявності ознак знівечення обличчя є компетенцією суду. Встановлювати ж, чи є знівечення обличчя непоправним, необхідно за допомогою судово-медичної експертизи.

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд України у постанові від 29.11.2018 року у справі №711/9623/16-к.

Разом з тим, питання щодо непоправності обличчя потерпілого підчас проведення експертизи на досудовому розслідуванні не вирішувалося. Більш того, для вирішення даного питання необхідно задіяти експертів різних галузей медицини.

Ухвалою суду від 19.12.2019 року за клопотання потерпілого була призначена комісійна судово-медичну експертиза, на вирішення якої поставлені наступні питання: До якого ступеня тяжкості відносить тілесне ушкодження уламковий перелом основи черепа зліва, отримане потерпілим ОСОБА_3 29.03.2019 року? Чи є отримане потерпілим ОСОБА_3 тілесне ушкодження у виді посттравматичного парезу лівого лицьового нерву, зазначене у висновку експерта № 36, невиправними? Чи перебувають дані тілесні ушкодження у причинному зв`язку з ударом, який був нанесений потерпілому ОСОБА_3 29.03.2019 року?

Згідно висновку № 2 від 02.11.2020 року експертам вдалося відповісти лише на останнє - трете запитання, що стосується інших, зазначено в необхідності надання додаткової медичної документації, а саме: всі скани черепа потерпілого, а не його окремі частини, як на плівці так і в електронному форматі, а також результати додаткового дослідження електронейроміографію у зоні іннервації лівого лицьового нерву.

Таким чином, наявні підстави для призначення саме додаткової комісійної судово-медичну експертизи, у зв"язку з чим, суд вважає клопотання потерпілого ОСОБА_3 необхідно задовольнити частково.

Що стосується зупинення провадження у справі на час проведення експертизи, суд вважає клопотання потерпілого у цій частини безпідставним, оскільки ст. 336 КПК України містить вичерпний перелік підстав для зупинення провадження і така підстава як проведення експертизи відсутня.

Керуючись ст. 242, 332, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання потерпілого ОСОБА_3 про призначення експертизи задовольнити частково.

Призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам КУ «Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи».

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1.До якого ступеня тяжкості відноситься тілесне ушкодження уламковий перелом основи черепа зліва, отримане потерпілим ОСОБА_3 29.03.2019 року?

2.Чи є отримане потерпілим ОСОБА_3 тілесне ушкодження у виді посттравматичного парезу лівого лицьового нерву, зазначене у висновку експерта № 36, невиправними?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Зобов`язати потерпілого ОСОБА_3 у строк до 18.03.2021 року надати суду додаткову медичну документацію, необхідну для проведення експертизи, а саме: всі скани черепа потерпілого, а не його окремі частини, як на плівці так і в електронному форматі, а також результати додаткового дослідження електронейроміографію у зоні іннервації лівого лицьового нерву.

Для дослідження експертам направити матеріали кримінального провадження № 506/552/19.

Судовий розгляд відкласти до отримання висновків експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне рішення суду.

Повний текст ухвали проголошено 11.03.2021 року о 13 годині 15 хвилин.

СуддяОСОБА_1