Справа № 372/1615/21
Провадження 1-кс-497/21
ухвала
Іменем України

05 травня 2021 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Обухівського РУП поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000397 від 03.05.2021 року з попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке обґрунтовує тим, що 02.05.2021 до ч/ч ВП №1 Обухівського РУП надійшло повідомлення про те, що, 02.05.2021 близько 19 год.00 хв. ОСОБА_4 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, під час спільного вживання алкогольних напоїв із ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 на грунті неприязних відносин умисно наніс частиною арматури не менше чотирьох ударів по голові та тілу останнього чим самим спричинив тілесні ушкодження в у вигляді: ЗЧМТ, забій головного мозку, перелом верхньої щелепи зліва, перелом ребра з права, рубана рана лобної частини голови. 02.05.2021 під час проведення огляду місця події, за адресою АДРЕСА_1 в будинку в кімнаті №1 на підлозі виявлено фрагмент металевої арматури на якій знаходяться плями бурого кольору ззовні схожі на плями крові, фрагмент металевої арматури поміщено до целофанового білого мішка, до якого прикріплено бирку з пояснювальним написом підписами понятих, спеціаліста, слідчого та вилучено до кімнати зберігання речових доказів Обухівського РУП ГУНП в Київській області. 03.05.2021 вище вказані речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні про, що винесено відповідну постанову. Згідно вимог ст. 98 КПК України у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вказані речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки являються предметами, що були об`єктами кримінально протиправних дій, та можуть бути використані як доказ фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене та те, що вказані речі мають доказове значення у кримінальному провадженні та необхідні, для повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування, а також те що вони можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, а тому є необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Слідчий СВ Обухівського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в поданому клопотанні просив проводити судове засідання за його відсутності та у відсутність слідчого та прокурора, клопотання підтримав в повному обсязі, просив не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів, в тому числі не здійснювати аудіо та відео запис судового засідання технічними засобами, оскільки слідчий та прокурор не заперечують проти визнання такої дії та результатів її здійснення чинними.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов до висновку про його задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000397 від 03.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121КК України.
Згідно ст. 170 ч. 1 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно вимог ч. 5 ст. 173 КПК України в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.

Внесене клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, матеріалами клопотання доведено достатність даних про здійснення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, вказані в клопотанні речі мають доказове значення у кримінальному провадженні та необхідні, для повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування, а також те що вони можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, а тому є необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст. 132, 173 КПК України підстави до задоволення внесеного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 171-173, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 02.05.2021 року під час проведення огляду місця події, а саме на фрагмент металевої арматури на якій знаходяться плями бурого кольору ззовні схожі на плями крові, яку поміщено до целофанового мішка, до якого прикріплено бирку з пояснювальним написом підписами понятих, спеціаліста та слідчого.
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1