БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кс/356/10/21
Справа № 356/610/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.05.2021 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1
З участю секретаря ОСОБА_2
Прокурора ОСОБА_3
Обвинуваченого ОСОБА_4
Представника потерпілого ОСОБА_5 .
Потерпілої ОСОБА_6
Законного представника потерпілої ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області заяву представника потерпілого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Березанського міського суду Київської області ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:
01.04.2021 року до канцелярії Березанського міського суду Київської області надійшла заява представника потерпілого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
Обґрунтована вказана заява тим, що під час розгляду зазначеного вище кримінального провадження суддя ОСОБА_9 неодноразово демонструвала упереджене ставлення до учасників процесу: акцентувала увагу обвинуваченого на можливості отримання безоплатної правової допомоги (при цьому, права потерпілих в такому ж ступені як обвинуваченому, роз`яснено не було); ставила навідні запитання обвинуваченому, наштовхуючи його на певні відповіді, під час розгляду питання стосовно призначення справи до розгляду.
На думку представника потерпілого, сумніви в неупередженості судді викликає факт неправомірного повернення обвинувального акту, що встановлено судом апеляційної інстанції. Вищенаведене свідчить про упередженість судді та викликає сумніви у її безсторонності, зумовлює недовіру до суду, відтак, ОСОБА_5 просить задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_9 від розгляду справи № 356/610/20.
Суддя ОСОБА_10 через канцелярію суду подала заяву, в якій зазначила, що пояснень по справі у відповідності до ч. 3 ст. 81 КПК України давати не бажає та просила розглянути заяву про відвід без її участі.
Представник потерпілого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_5 заяву про відвід судді підтримала, посилаючись на те, що у неї наявні сумніви щодо неупередженості судді ОСОБА_9 , що підтверджується аудіозаписами судових засідань. Зокрема, суддя ставила обвинуваченому уточнюючі запитання, натякала на відкладення судового засідання. Крім того, упередженість судді проявилась і у винесенні ухвали про повернення обвинувального акту прокурору.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вказав, що вважає заяву про відвід судді передчасною, головуючий по справі суддя має продовжувати розгляд кримінального провадження.
Обвинувачений ОСОБА_11 підтримав позицію прокурора.
Потерпіла ОСОБА_6 та її законний представник ОСОБА_7 підтримали думку адвоката ОСОБА_5 .
Потерпілі ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви про відвід судді, в судове засідання не з`явилися.
Заслухавши думку представника потерпілого, прокурора, обвинуваченого, потерпілої, законного представника потерпілої, дослідивши заяву, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку.
Положеннями частин 1 та 2 ст. 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-76 цього Кодексу, суддя, зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Статтею 75 КПК України наведено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні. Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Отже, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України відвід судді може бути заявлено - за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
У відповідності до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.
У відповідності до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід або самовідвід повинен бути вмотивованим.
Так, у провадженні судді Березанського міського суду Київської області ОСОБА_9 перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
01.04.2021 року до канцелярії Березанського міського суду Київської області надійшла заява представника потерпілого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
Підставою для заявлення судді ОСОБА_9 відводу є сумніви в її неупередженості та безсторонності, що, на думку представника потерпілого ОСОБА_8 , зумовлює недовіру до суду.
Причиною виникнення таких сумнівів, на думку адвоката ОСОБА_5 , є упереджене ставлення до учасників процесу, що проявилося в акцентуванні уваги обвинуваченого на можливості отримання безоплатної правової допомоги; навідних запитаннях обвинуваченому, з метою наштовхнути його на певні відповіді під час розгляду питання про призначення справи до розгляду, факт неправомірного повернення обвинувального акту, що встановлений судом апеляційної інстанції.
Однак, такі твердження заявниці не знайшли свого підтвердження під час розгляду заяви про відвід судді.
З`ясування головуючим, який відповідно до ч. 1 ст. 321 КПК України керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження, після ознайомлення обвинуваченого та інших осіб, які беруть участь у судовому розгляді, з пам`яткою, чи зрозумілі їм їхні права та обов`язки і у разі необхідності роз`яснення їх, прийняття рішення у порядку ст. 314 КПК України про повернення обвинувального акту прокурору під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні не є доказом його упередженості.
Будь-яких інших доказів на підтвердження фактів, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості судді та її безсторонності заявником не надані.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Об`єктивність судді згідно «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів (п. 21. 2.2 «Бангалорських принципів поведінки судді»).
В рішенні Європейського суду з прав людини «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року, остаточне рішення від 10.03.2010 року, зокрема, у п. 66 зазначеного рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
Європейський суд з прав людини у рішенні за заявою № 33949/02 у справі "Білуха проти України" від 9 листопада 2006 року зазначив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію наголошено, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими
Для задоволення заяви про відвід судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу заінтересованість в результатах провадження або інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, обставини, які покладені в основу заяви про відвід, повинні бути належним чином доведеними.
З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на недоведеність заявником існування об`єктивних та суб`єктивних критеріїв, що підтверджують сумніви у безсторонності судді, чи свідчать про її упередженість, відсутність достатніх аргументів на спростування презумпції безсторонності суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_9 .
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 75,80,81 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні заяви представника потерпілого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Березанського міського суду Київської області ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000909 від 25.08.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
Ухвала окремому оскарженю не підлягає.

Суддя ОСОБА_1