УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі Холодняк Л.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Смілі заяву захисника Голубка Максима Володимировича про виправлення описки у вироку Смілянського міськрайонного суду від 22 квітня 2021 року відносно ОСОБА_1 ,-

встановив:

25 червня 2021 року захисник Голубок М.В. в інтересах засудженого ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вироку Смілянського міськрайонного суду від 22 квітня 2021 року, у справі № 703/454/21відповідно до якої просить виправити описку у вироку, а саме вказати в резолютивній частині вироку суду про повернення заставодавцю внесену за ОСОБА_1 заставу в розмірі 169440 гривень.

В обґрунтування вказаної заяви захисник вказав, що вироком Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 22 квітня 2021 року у справі № 703/454/21 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджено за ч. 2 ст. 310, ч. 3 ст. 309 КК України.

Після ознайомлення із вказаним вироком суду захисник виявив, що при його написанні допущено помилку та описку, а саме в описовій і резолютивній частині вироку суду неправильно вказаний розмір застави внесеної за ОСОБА_1 , оскільки ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21 серпня 2020 року у справі № 752/15457/20 її визначено в розмірі 169440 гривень та внесено захисником двома платежами: згідно квитанції № 10 від 25 серпня 2020 року на суму 127080 гривень та згідно квитанції № 6 від 28 серпня 2020 на суму 42360 гривень.

У судове засідання заявник не з`явився, однак подав до суду заяву з проханням розгляд заяви про виправлення описки проводити без його участі.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, а тому суд, враховуючи положення ч. 2 ст.379 КПК України, вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Вироком Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 22 квітня 2021 року у справі № 703/454/21 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у скоєнні злочинів, передбачених ч.3 ст.309, ч.2 ст.310 КК України та, з урахуванням норм ч. 1 ст. 70 КК України, остаточно призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України - звільнено від відбування призначеного покарання з іспитовим строком на 3 роки, з покладенням обов`язків, передбачених ст.. 76 КК України.

Крім того, вирішено питання про стягнення процесуальних витрат, скасовано арешт, накладений на майно в рамках вказаного кримінального провадження та вирішено питання щодо речових доказів, а також вирішено повернути заставодавцю - ОСОБА_2 127 080 гривень розміру внесеної застави за ОСОБА_1 згідно ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 21.08.2020 справа № 752/15457/20 згідно квитанції № 10 від 25.08.2020 року з рахунку територіального управління ДСА України у місті Києві pax. № UA 12 8201 7203 5525 9002 0010 1208 9.

З приводу повернення заставодавцю внесеної застави в мотивувальній частині вироку зазначено, що з матеріалів, наданих стороною обвинувачення, ОСОБА_1 20 серпня 2020 року затриманий в порядку ст.208 КПК України. 21 серпня 2020 року ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва щодо нього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 127080 гривень, яка була внесена 25 серпня 2020 року на рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві. 26 серпня 2020 року обвинувачений звільнений з ДУ «Київський слідчий ізолятор» під заставу.

Під час вирішення питання про повернення застави заставодавцю судом також досліджено квитанцію, видану ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» від 25 серпня 2020 року згідно з якою ОСОБА_2 на рахунок ТУ ДСАУ в м.Києві сплачено заставу за ОСОБА_1 згідно ухвали Голосіївського р/с м. Києва від 21 серпня 2020 року, сума платежу 127080 гривень, сума комісії 3 гривні, а всього оплачено 127083 гривні.

Таким чином, враховуючи, що застава, не була звернута в дохід держави та сплачувалася захисником, вирішено повернути її особі, яка її сплатила.

При цьому жодних інших доказів на підтвердження сплати заставодавцем застави у загальному розмірі 169440 гривень, на час винесення вказаного вироку суду як стороною обвинувачення так і стороною захисту суду надано не було.

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду, доказів про сплату застави у розмірі більшому ніж вказано у вироку суду матеріали справи на час винесення вироку не містили.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, -

ухвалив:

У задоволенні заяви захисника Голубка Максима Володимировича про виправлення описки у вироку Смілянського міськрайонного суду від 22 квітня 2021 року відносно ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 7 днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на апеляційне оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий: О.П.Опалинська