Справа № 152/610/21
УХВАЛА
іменем України

31 травня 2021 року м. Шаргород

Справа №152/610/21

Провадження №1-кс/152/93/21

Слідчий суддя Шаргородського

районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Шаргородського відділу

Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

заступника начальника СВ ВП №2

Жмеринського РВП

ГУНП у Вінницькій

області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в залі суду клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

встановив:

31.05.2021 року заступник начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням, погодженим із прокурором Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження №0000065 від 16.05.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 16.05.2021 року надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що у власному домогосподарстві, розташованому в АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На трупі ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження у вигляді синців на обличчі, шиї та животі.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 15.05.2021 року, приблизно о 21 годині в АДРЕСА_1 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які спільно проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на побутовому ґрунті виникла сварка через перебування ОСОБА_7 у нетверезому стані. При цьому, ОСОБА_5 намагався підняти ОСОБА_7 та завести із веранди будинку до житлової кімнати, проте не міг цього зробити, так як остання перебувала у сильному алкогольному сп`янінні, після чого ОСОБА_5 умисно, усвідомлюючи небезпеку своїх дій, наніс три удари кулаком у область живота ОСОБА_7 , після чого, взявши ОСОБА_7 ззаду, затягнув до однієї із житлових кімнат будинку, де знову почав словесну суперечку, в ході якої цілеспрямовано наніс їй декілька ударів долонею у область голови.

В результаті умисних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 від отриманих травм, а саме: травматичного шоку та сполучної травми тіла померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно із лікарським свідоцтвом про смерть №26.

Таким чином, ОСОБА_5 органом досудового розслідування підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

16.05.2021 року за даним фактом розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000065 з правовою кваліфікацією ч.2 ст.121 КК України.
18.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, який здійснювати за адресою: АДРЕСА_1 та покласти на нього обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; цілодобово не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання.

В обґрунтування клопотання про застосування саме такого виду запобіжного заходу зсилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Вказана обставина, на думку слідчого, свідчить про неможливість запобігання ризикам переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином у випадку незастосування щодо нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, вчинити інший злочин, а застосування більш м`якого запобіжного заходу вважає неможливим.

При розгляді клопотання в судовому засіданні 31.05.2021 року заступник начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_4 його підтримав, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.

Прокурор Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 підтримав зазначене клопотання і просить його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що метою застосування даного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки підозрюваний вчинив злочин, за який передбачено покарання від семи до десяти років позбавлення волі, тому в подальшому ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ст.177 КПК України. У зв`язку із наведеним вважає, що є підстави для застосування саме такого виду запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, а застосування більш м`якого запобіжного заходу, як, наприклад, особисте зобов`язання, не зможе запобігти вказаним вище ризикам. Просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під цілодобовим домашнім арештом строком на два місяці, який здійснювати за адресою: АДРЕСА_1 , та покласти на нього обов`язки, зазначені в клопотанні. У випадку, якщо слідчий суддя дійде до переконання про застосування більш м`якого запобіжного заходу, то просить застосувати щодо ОСОБА_5 домашній арешт у вечірній та нічний час доби, щодобово.

Підозрюваний ОСОБА_5 при розгляді клопотання повідомив, що визнає себе винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України при обставинах, що викладені в оголошеній йому 18.05.2021 року підозрі, так як він дійсно наніс удари ОСОБА_7 , з якою проживав однією сім`єю, але не бажав настання смерті потерпілої, розкаюється у вчиненому. Щодо обрання йому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту покладається на вирішення суду, оскільки він не має наміру ухилитися від явки на виклики слідчого, прокурора та суду, має потребу у періодичному лікуванні внаслідок тяжких хронічних хвороб. Також, він не має наміру впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчиняти злочини. Вважає, що достатньо застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.
Адвокат ОСОБА_6 при розгляді клопотання зазначив, що застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є занадто суворим, оскільки ОСОБА_5 вину у вчиненні злочину визнає, від органу досудового розслідування та суду не переховується, з`являється на всі виклики, виконує обов`язки підозрюваного. Ризики, які зазначені слідчим у клопотанні, не знайшли свого підтвердження, свідки у кримінальному провадженні допитані, тому впливати на вказаних свідків ОСОБА_5 не може, вчиняти інші кримінальні правопорушення не має наміру. Підозрюваний має постійне місце проживання, хворіє, має потребу у лікуванні, тому обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде для ОСОБА_5 надмірним тягарем, а достатнім вважає застосувати особисте зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення заступника начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , думки прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_6 , дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням слідчого, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно із ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення…».

Крім того, в п.п.126-128 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12 2019 року «Кавала проти Туреччини» зазначено, що для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий відповідно до пункту 1 (с) статті 5 не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою (див. Броган та інші проти Сполученого Королівства від 29 листопада 1988 року). Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед суду. Об`єктом затримання для допиту є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування (див. Мюррей проти Сполученого Королівства від 28 жовтня 1994 року). Однак «обґрунтованість» підозри, на якій повинен ґрунтуватися арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Того факту, що підозра є добросовісною, недостатньо. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежатиме від усіх обставин… Відповідно, оцінюючи «обґрунтованість» підозри, Суду необхідно дати можливість встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5… Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

З витягу з кримінального провадження №0000065 вбачається, що 16.05.2021 року надійшло повідомлення по лінії 102 про те, що у домоволодінні в АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_7 з тілесними ушкодженнями; кваліфікація кримінального правопорушення ч.2 ст.121 КК України; особа, яка повідомлена про підозру, ОСОБА_5 ; органом досудового розслідування є ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; слідчими є ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (а.п.3).
Вище вказані обставини про надходження повідомлення також підтверджуються рапортом чергового ВП №2 Жмеринського РВП, з якого вбачається, що надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Івашківці померла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зловживала алкогольними напоями; зі слів лікаря наявні синці на обличчі та шиї (а.п.4); протоколом огляду місця події від 16.05.2021 року, з якого вбачається, що місцем огляду є домоволодіння, розташоване за адресою АДРЕСА_1 , в якому проживала ОСОБА_7 та при огляді якого, зокрема, при вході до кімнати №5, біля дерев`яного ліжка з червоним покриттям виявлено труп ОСОБА_7 (а.п.5-6); протоколами допиту свідків ОСОБА_13 від 16.05.2021 року, ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 17.05.2021 року, ОСОБА_16 від 18.05.2021 року (а.п.7, 12, 13-14, 15); лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 за №26 від 17.05.2021 року, що видане ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якого вбачається, що причиною смерті ОСОБА_7 є травматичний шок, сполучна травма тіла, напад з використанням тупого предмету з метою нанесення тілесного ушкодження (а.п.8); заявою ОСОБА_17 щодо надання добровільної згоди на проведення огляду працівниками поліції будинку і домогосподарства її матері ОСОБА_7 (а.п.9); протоколом огляду місця події від 17.05.2021 року (а.п.10).

18.05.2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України (а.п.16-17).

Допитаний 18.05.2021 року під час досудового розслідування в якості підозрюваного ОСОБА_5 винуватим себе у пред`явленій підозрі визнав (а.п.18-19).

Також, надаючи пояснення слідчому судді в судовому розгляді клопотання, підозрюваний ОСОБА_5 повідомив, що визнає себе винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, яке зазначене в оголошеній йому підозрі та в клопотанні, яке розглядається, але просить взяти до уваги, що він, наносячи тілесні ушкодження ОСОБА_7 , не бажав смерті останньої, а був роздратований через те, що остання прийшла додому у стані сильного алкогольного сп`яніння.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені в ч.1 ст.178 КПК України.

Згідно із ст.181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження… Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців… Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно з вимогами ст.184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування…
Так, відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», яка набрала чинності 19.07.2020 року, в Україні утворено 136 нових та ліквідовано 490 районів, в тому числі, ліквідовано Шаргородський район Вінницької області. Пунктом 3.1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року.

Відтак, кримінальне провадження підсудне слідчому судді Шаргородського районного суду.

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника (ч.1 ст.193 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_18 злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Також, слідчий суддя вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 5 ст.177 КПК України, а ризики, передбачені п.п.3, 4 ст.177 КПК України, не підтверджені належними доказами, оскільки свідки, як вбачається із матеріалів кримінального провадження, допитані органом досудового розслідування, що виключає незаконний вплив на них, та, до того ж, ОСОБА_5 не перешкоджає кримінальному провадженню, оскільки приймає участь у слідчих діях, враховуючи, що доказів протилежного слідчому судді не представлено.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, відбував покарання у місцях позбавлення волі, зокрема 05.08.1996 року Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області за ч.1 ст.229-1 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк чотири роки; 09.01.2002 року Жовтневим районним судом м. Маріуполя Донецької області за ст.17, ч.1 ст.186 КК України до покрання у виді позбавлення волі на строк один рік з випробуванням та іспитовим строком на один рік; 27.09.2002 року, згідно з постановою Іллічівського районного суду м. Маріуполя, відповідно до ст.78 КК України, іспитовий строк замінено на 1 рік позбавлення волі; 15.07.2004 року Орджонікідзевським районним судом м. Маріуполя за ч.3 ст.186, ч.3 ст.185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк чотири роки; 18.03.2008 року Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області за ч.2 ст.186, ч.2 ст.187 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років (а.п.21-23).

Відтак, ОСОБА_5 має непогашені у передбаченому ст.89 КК України порядку судимості.

Разом з тим, з довідки-характеристики, виданої виконавчим комітетом Шаргородської міської ради від 18.05.2021 року (а.п.25), вбачається, що ОСОБА_5 охарактеризований, як особа, щодо поведінки якої не надходили скарги, відсутні компрометуючі матеріали.

Як пояснив підозрюваний ОСОБА_5 на запитання слідчого судді, він проживає та зареєстрований у будинку батьків, зокрема, матері ОСОБА_19 та вітчима ОСОБА_20 , іншого житла він не має. Він не працює, оскільки має ряд тяжких захворювань, які потребують постійного лікування.

Вказана обставина підтверджується довідкою КНП «Шаргородська МЛ» від 19.05.2021 року за №844, з якої вбачається, що ОСОБА_5 з 27.04.2014 року лікувався стаціонарно у лікаря-фтизіатра в ВОСТМО «Фтизіатрія» з діагнозами: В20, клінічна стадія ІV (ВІЛ-інфекція); ВДТБ (вперше діагностований туберкульоз легенів) верхньої частки правої легені (вогнищевий); хронічний гепатит В; супутні захворювання F11 (психічні і поведінкові розлади, викликані вживанням опіоїдів), F10 (психічні та поведінкові розлади, викликані вживанням алкоголю). З 2015 року ОСОБА_5 встановлено діагноз ЗЗТБ (залишкові зміни після вилікування) верхньої частки правої легені у вигляді фіброзу, інтенсивних вогнищ категорії V групи 5.1; 04.05.2018 року знятий з обліку в туб.кабінеті Шаргородської ЦРЛ (а.п.26).

Також, ОСОБА_5 повідомив, що проживає з сім`єю батьків, тобто наявні міцні соціальні зв`язки, які є достатнім стримуючим фактором та сприяє забезпеченню виконання ним процесуальних обов`язків.

Вказана обставина підтверджується довідкою-характеристикою Шаргородської міської ради (а.п.25).

Враховуючи в сукупності наведені вище обставини, а також, що за кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.121 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, то, на переконання слідчого судді, наявний ризик, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ст.177 КПК України) та вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ст.177 КПК України).

У зв`язку із цим наявні достатні підстави для застосування запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З аналізу матеріалів кримінального провадження вбачається, що неможливо застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж домашній арешт, оскільки він буде недостатнім для запобігання ризикам, встановленим слідчим суддею, враховуючи особу ОСОБА_5 , який неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, має непогашені судимості за вчинення злочинів, які пов`язані із застосування насильства, зокрема, за ч.2 ст.187 КК України.

При цьому, враховуючи хворобливий стан здоров`я підозрюваного (а.п.26), а також наявність постійного місця проживання, міцних соціальних зв`язків із сім`єю матері, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 цілодобового домашнього арешту, враховуючи, що підозрюваний хворіє, тоді як цілодобовий домашній арешт позбавить можливості ОСОБА_5 повноцінно лікуватися, а також, влаштуватися на роботу та отримувати заробітну плату, тобто позбавить засобів до існування, тоді як застосування запобіжного заходу своєю метою має забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 5 ст.177 КПК України, проте, не має на меті обмеження конституційних прав підозрюваного на охорону здоров`я, працю, на достатній рівень життя.

Вітчим ОСОБА_5 ОСОБА_20 , який є власником будинку, у якому зареєстрований та постійно проживає ОСОБА_5 (а.п.28), не має заперечень щодо того, щоб підозрюваний в подальшому проживав протягом строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту у належному йому будинку АДРЕСА_1 (а.п.29).

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність яких була доведена прокурором.

Згідно із частиною другою статті 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до Конвенції та практики ЄСПЛ, зокрема у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Харченко проти України» та «Лабіта проти Італії», обмеження права особи на свободу й особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику … Питання про застосування запобіжного заходу не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК, слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь в кримінальному процесі, забезпечення законності й обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження.

Згідно із частиною третьою статті 176 КПК, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

За правилами частини першої статті 178 КПК, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

Отже, виходячи із аналізу норм кримінального процесуального законодавства, враховуючи викладені вище обставини та відомості щодо особи підозрюваного, слід застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту та зобов`язати останнього прибувати до слідчого ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду з с. Івашківці Шаргородського району Вінницької області, де він проживає, тобто не залишати місце постійного проживання в АДРЕСА_2 , в вечірній та нічний час доби щодобово без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 203, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Маріуполь Донецької області, жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, який здійснювати щодобово, у період доби з 21 години до 06 години за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк дії ухвали визначити протягом двох місяців починаючи з 21 години 00 хвилин 31 травня 2021 року до 21 години 00 хвилин 31 липня 2021 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці, тобто до 31.07.2021 року обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не залишати місце проживання в будинку АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у період доби з 21 години до 06 години;

3) повідомляти слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну місця свого проживання.

В решті клопотання відмовити.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 у виді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного до ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Органу Національної поліції негайно поставити підозрюваного ОСОБА_5 на облік і повідомити про це заступника начальника СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_4 та слідчого суддю.

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , мають право протягом строку, на який до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст.ст.284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1