КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_10 , та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, не працюючого, народного депутата України ІV VIII скликань (з 14.05.2002 по 29.08.2019), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011), ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011).

Також, вказаним судовим рішенням встановлено, що після затримання ОСОБА_8 , не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, доставити останнього до слідчого судді для розгляду за його участі питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з постановлено рішення, слідчий суддя врахував обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим, у зв`язку з чим, прийшов до висновку про існування підстав для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою в задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Згідно доводів апеляційної скарги, ухвала слідчого судді постановлена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального законодавства, а висновки викладені в ній не відповідають фактичним обставинам справи.

Так, апелянт вказує на необґрунтованість підозри та на відсутність ризиків у поведінці його підзахисного.

Також, захисник заперечує факт оголошення ОСОБА_8 у міжнародний розшук, зазначаючи, що інформація з цього приводу у базі даних Інтерполу відсутня. Ті обставини, що органом досудового розслідування прийнято постанову про оголошення ОСОБА_8 у міжнародний розшук, згідно доводів апеляційної скарги, не може бути підставою вважати особу такою, що перебуває у міжнародному розшуку.

Дані обставини, на переконання автора апеляційної скарги, свідчать про відсутність підстав для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Одночасно адвокат ОСОБА_7 ставить питання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, посилаючись на те, що матеріали справи не містять доказів повідомлення його підзахисного про дату, час та місце судового розгляду, у зв`язку з чим, оскаржувану ухвалу було винесено за їх відсутності, а про постановлене судом рішення останнім стало відомо лише 27 січня 2021 року.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, який підтримав подану апеляційну скаргу і просив її задовольнити, прокурорів, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Враховуючи ті обставини, що захисник ОСОБА_7 не повідомлявся про розгляд клопотання слідчого про обрання щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів погоджується з доводами апелянта щодо поважності причин пропуску строку на оскарження ухвали слідчого судді, у зв`язку з чим вважає за необхідне його поновити.

Що стосується доводів апеляційної скарги про незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді, то колегія суддів, дослідивши наданій їй матеріали, приходить до наступних висновків.

Так, у ході досудового розслідування кримінального провадження № 0001043 від 17 жовтня 2013 року установлено, що ОСОБА_8 є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

У зв`язку з тимчасовою відсутністю ОСОБА_8 за місцем проживання, що позбавило орган досудового розслідування можливості вручити йому письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011), ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011), у день складання 04 жовтня 2019 року, зазначене повідомлення, відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 та ст.ст. 111, 135 КПК України, вручено у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 .

Також, 07 жовтня 2019 року слідчим ОСОБА_9 , в порядку ст. 135 КПК України за допомогою мобільного зв`язку (відсилання фотокопії повістки мессенджером WhatsApp) спрямовано на номер телефону НОМЕР_1 , користувачем якого є ОСОБА_8 , а також відправлено поштою за місцем його реєстрації та проживання повістку про виклик останнього до СУ ГУ НП у місті Києві на 09 жовтня 2019 року на 09 год. 00 хв. та на 10 жовтня 2019 року на 10 год. 30 хв. для проведення слідчих дій.

На виклики слідчого ОСОБА_8 не з`явився, не надав документів, що підтверджують поважну причину його не прибуття, та не відповідав на телефонні дзвінки.

11 жовтня 2019 року до СУ ГУНП у місті Києві надійшла заява адвокатів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які повідомили, що ОСОБА_8 з 09 жовтня 2019 року перебуває на лікарняному в «Національному інституті терапії ім. Л.Т. Малої НАМН України» та надали копії медичних документів.

Крім цього, 11 жовтня 2019 року, заступником начальника відділу ОСОБА_13 , в порядку ст. 135 КПК України, вручено особисто (з застосуванням відео-фіксації) підозрюваному ОСОБА_8 повістку про виклик до слідчого на 16 жовтня 2019 року на 09 год. 00 хв., а також вручено повідомлення про підозру від 04 жовтня 2019 року та клопотання про обрання запобіжного заходу.

16 жовтня 2019 року ОСОБА_8 до слідчого не з`явився, не надав документів, що підтверджують поважну причину його не прибуття, та не відповідав на телефонні дзвінки слідчого і прокурора.

17 жовтня 2019 року до СУ ГУНП у місті Києві надійшла заява адвокатів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які повідомили, що ОСОБА_8 16 жовтня 2019 року було виписано з ДУ «Національному інституті терапії ім. Л.Т. Малої НАМН України» та, що його стан здоров`я різко погіршився і його знову госпіталізовано, однак жодних документів, які б підтверджували діагноз та госпіталізацію ОСОБА_8 адвокати не надали.

Також, слідчим, в порядку ст. 135 КПК України, за допомогою мобільного зв`язку (відсилання фотокопії повістки мессенджером WhatsApp) спрямовано на номер телефону НОМЕР_1 , користувачем якого є ОСОБА_8 , а також відправлено поштою за місцем його проживання у місті Києві повістку про виклик останнього до СУ ГУ НП у місті Києві на 24 жовтня 2019 року на 10 год. 00 хв. для проведення слідчих дій.

Однак у назначений день та час ОСОБА_8 до слідчого не з`явився, не надав документів, що підтверджують поважну причину його не прибуття, та не відповідав на телефонні дзвінки слідчого.

Аналогічна ситуація склалася і з викликами ОСОБА_8 до слідчого на 25 жовтня 2019 року, 04 листопада 2019 року, 05 листопада 2019 року та 06 листопада 2019 року.

Крім того, 08 жовтня 2019 року, 10 жовтня 2019 року та 15 жовтня 2019 року, в порядку ст. 135 КПК України, було здійснено виходи за місцем проживання ОСОБА_8 для вручення останньому повістки про виклик до слідчого, в ході яких встановлено, що ОСОБА_8 за місцем проживання відсутній.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2019 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_8 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою слідчого від 25 листопада 2019 року ОСОБА_8 оголошено у розшук.

03 грудня 2019 року матеріали досудового розслідування щодо ОСОБА_8 виділено з матеріалів кримінального провадження № 0001043 в окреме провадження за № 00001295 та об`єднано з кримінальним провадженням за № 0001275 в одне провадження за № 0001275.

Також, постановою слідчого від 03 грудня 2019 року ОСОБА_8 оголошено у міжнародний розшук.

03 грудня 2019 року у кримінальному провадженні № 0001275 винесено постанову про зупинення досудового розслідування у зв`язку із оголошенням в розшук підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2020 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_8 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, слідчим було подано до суду клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року вказане клопотання було задоволено та постановлено після затримання підозрюваного, на протязі сорока восьми годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, забезпечити прибуття підозрюваного до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів погоджується виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Під час апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції встановлено, що зазначених вимог закону слідчим суддею дотримано.

Так, обираючи відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, судом перевірено та встановлено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011), ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 358 КК України (в редакції, чинній станом на 23.09.2011).

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, на цій стадії провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду справи по суті, зокрема перевіряти докази з точки зору їх належності та допустимості, а також перевіряти правильність кваліфікації дій, а лише встановлює наскільки сукупність наданих матеріалів є достатньою, щоб вважати про ймовірну причетність особи до вчинення кримінального правопорушення.

Сукупність наданих суду матеріалів є достатньою вважати про ймовірну причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Повідомлення про підозру ОСОБА_8 відбулося у відповідності до вимог Глави 22 КПК України.

Також, під час розгляду клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність відомостей, які вказують, що заявлені стороною обвинувачення ризики існують та підтверджуються доданими до клопотання матеріалами.

В сукупності із вищезазначеними обставинами, для вирішення справи у відповідності до вимог закону, слідчий суддя врахував і дані, які характеризують особу підозрюваного та тяжкість інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Враховуючи у відповідності до вище зазначених норм закону тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється, розмір покарання, який загрожує останньому у разі доведення його винуватості, конкретні обставини справи та характер інкримінованих йому дій, дані про особу підозрюваного, а саме його вік, стан здоров`я, сімейний стан, соціальні зв`язки, спосіб життя взагалі, колегія судді вважає, що слідчий суддя, під час розгляду клопотання, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінальних правопорушень і є співмірним з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного.

Що стосується посилань апелянта на відсутність належних відомостей про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук, то слід зазначити, що чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає, у який саме спосіб має бути доведено факт перебування особи у будь-якому із видів розшуку, однак регламентує, що про оголошення розшуку особи має бути винесена органом досудового розслідування відповідна постанова.

Постановою старшого СУ ГУНП у місті Києві від 03 грудня 2019 року ОСОБА_8 оголошено у міжнародний розшук.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді, а відтак апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , за викладених в ній доводів, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 309, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року, задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_10 , та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи: 761/520/21 Категорія ст. 183 КПК України
Номер апеляційного провадження: 11-сс/824/1609/2021
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_14
Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_1