Житомирський апеляційний суд
Справа №296/2336/21 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст. 422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2021 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

прокурора: ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу захиснику ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 17 березня 2021 року, якою частково задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 ,

встановила:

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, вчиненого за наступних обставин.

15.03.2021 близько 12 години 30 хвилин ОСОБА_7 перебував в крайній кімнаті квартири АДРЕСА_1 .

У вказаний час та у вказаній кімнаті, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, між ОСОБА_7 та його сином ОСОБА_10 відбувся конфлікт, під час якого у ОСОБА_7 виник умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_10 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині - ОСОБА_10 , ОСОБА_7 з обрізу мисливської рушниці 16 кал., на якій видалені маркування, здійснив постріл в ділянку розташування життєво-важливих органів ОСОБА_10 , а саме в ділянку грудної клітини, спричинивши відкриту рану передньої стінки грудної клітки.

Смерть ОСОБА_10 настала внаслідок відкритої рани передньої стінки грудної клітки з ушкодженням серця та органів середостіння.

Своїми умисними діями, які виразились у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України.

15.03.2021 за вказаним фактом були внесенні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

15.03.2021 о 16 год. 00 хв. ОСОБА_7 затриманий відповідно до ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

16.03.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

17 березня 2021 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира було частково задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 строком на 60 днів до 15 квітня 2021 року.

Слідчий суддя дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та є достатні правові підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Лише такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою відмовити у задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 .

Вважає, що стороною обвинувачення не доведений ризик переховування від органів досудового слідства чи суду.

ОСОБА_7 не притягувався до кримінальної відповідальності, не переховувався від правосуддя, його ніколи не було оголошено в розшук та ніколи не застосовувався відносно нього привід чи штраф за ухилення від явки до суду.

Зазначає, що всі письмові докази, зокрема експертизи знаходяться на зберіганні в поліції та в експертних установах, обшук за місцем проживання та реєстрації у ОСОБА_7 вже був проведений, тому відсутній ризик знищення або спотворення будь-якої із речі чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Звертає увагу на те, що слідчим не надано доказів на підтвердження таких ризиків, як вплив на свідків чи експертів та перешкоджання кримінальному провадженню. Слідчий в клопотанні висловив лише свої припущення, які були взяті слідчим суддею як за встановлене та доведене під час винесення рішення.

Під час судового засідання переглядався відеозапис з місця події. Даним відеозаписом спростовується ризик переховування, оскільки ОСОБА_7 давав пояснення працівнику поліції, не перебуваючи затриманим, без кайданів. Далі на відеозаписі працівник поліції опитував невідому особу, яка також перебувала на місці події. ОСОБА_7 сам викликав поліцію, та від нього вони дізнались, що вбили його сина.

Таким чином даний доказ спростовує всі вище перелічені ризики, зазначені в ст. 177 КПК України, та взагалі ставить під сумнів обґрунтованість підозри, що дозволяє обрати ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід.

Зазначає, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя відмовив в задоволенні клопотання сторони захисту про витребування з КП «Центр первинної медико - санітарної допомоги» Житомирської міської ради доказів про поганий стан здоров`я ОСОБА_7 , які свідчать про неможливість тримання його під вартою, що в подальшому призведе до порушення прав ОСОБА_7 , передбачених Конституцією України та Конвенцією.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, заперечення прокурора щодо доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів дійшла до такого висновку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених у ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України (п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства), § 32).

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість підозри може встановлюватися тільки щодо діяння, яке підпадає під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність. Обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення.

На думку колегії суддів висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відповідають фактичним обставинам провадження, оскільки підтверджуються матеріалами кримінального провадження долученими до клопотання, в тому числі:

протоколом проведення огляду місця події від 15.03.2021 здійсненого в квартирі АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено змиви речовини бурого кольору, обріз мисливської рушниці з стріляними гільзами, об`єкти з нашаруваннями речовин бурого кольору;

протоколом допиту в якості свідка судового експерта відділу балістики Житомирського НДЕКЦ МВС України ОСОБА_11 ;

протоколами допитів свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 ;

протоколом огляду трупа ОСОБА_10 від 15.03.2021;

лікарським свідоцтвом про смерть № 1299 від 15.03.2021;

протоколом затримання ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України, в ході чого проведено особистий обшук підозрюваного ОСОБА_7 , виявлено та вилучено джинси та кофту з нашаруваннями речовини бурого кольору по всіх передній поверхні, що мають ознаки бризок; повідомленням про підозру від 16.03.2021.

З досліджених судом доказів вбачається, що труп ОСОБА_10 працівниками поліції було виявлено у кімнаті в якій проживає батько ОСОБА_7 .

Крім того, на одязі в якому перебував підозрюваний ОСОБА_7 виявлені сліди бурого кольору у вигляді бризок, ззовні схожі на кров.

Також, з показань, допитаного як свідка експерта ОСОБА_11 вбачається, що постріл (чи постріли) було здійснено від вікна кімнати у напрямку шафи, біля якої було виявлено труп ОСОБА_10 .

Допитані в якості свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , які проживають за адресою: АДРЕСА_2 та є сусідами ОСОБА_7 , не підтвердили його покази та спростували його твердження про те, що він в момент пострілу був відсутній у квартирі, а перебував у під`їзді.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_12 , який розпивав спиртні напої з убитим ОСОБА_10 , вбачається, що він у момент пострілу спав. Крім того, у ОСОБА_12 працівниками поліції вилучались речи, в яких він був одягнений, та на них не виявлено слідів продуктів пострілу, або слідів схожих на кров.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про те, що підозрюваний ОСОБА_7 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжких злочинів та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а зокрема те, що існують обґрунтовані ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки або несвоєчасної явки до слідчого, прокурора, суду, може незаконно впливати свідків у кримінальному провадженні.

Слідчим суддею враховано, що місцем вчинення злочину є квартира в якій підозрюваний проживав разом з сином та яка належить йому на праві власності, зброя обріз з знищеним номером, яка є незаконно переробленою зброєю зберігався в його помешканні, свідки у справі є мешканцями будинку, де проживає підозрюваний тривалий час, а тому він може впливати на них з метою зміни ними показань, крім того для встановлення істини у справі працівникам слідчих органів необхідно провести в помешканні ряд слідчих дій, а також необхідність проведення судових експертиз, що унеможливлює на час прийняття рішення, враховуючи незначний час досудового розслідування застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу, як домашній арешт.

Крім того, на одязі підозрюваного виявлено сліди схожі на кров у формі бризок, показання ОСОБА_7 щодо обставин спричинення смертельних тілесних ушкоджень, потрапляння слідів крові на одяг, причетності іншої особи до вбивства, які на даний час не підтверджуються доказами, а спростовуються показаннями вищенаведених свідків, крім обґрунтованості підозри на час прийняття рішення, за відсутності результатів експертиз, свідчать про можливе здійснення останнім дій на приховування злочину та існування ризиків знищення, спотворення доказів, перешкоджання кримінальному провадженню іншими чином.

За таких обставин апеляційний суд вважає обґрунтованими та законними висновки слідчого судді про наявність достатніх підстав, згідно вимог ст.194 КПК України для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Колегія суддів зважає і на те, що при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Наявність у ОСОБА_7 захворювань, також не свідчать про можливість обрання йому менш суворого запобіжного заходу, оскільки право на охорону здоров`я, ефективну безкоштовну медичну допомогу, яке закріплено в Конституції України мають усі громадяни України, в тому числі і ті щодо яких обрано запобіжний захід тримання під вартою.

Право на медичну допомогу, що цих осіб забезпечується наданням її у медичній частині, а в разі неможливості проходження там лікування у визначених закладах охорони здоров`я, відповідно до вимог нормативно-правових актів Міністерства юстиції, Міністерства охорони здоров`я з забезпеченням цілодобової охорону особи, узятої під варту.

Даних про те, що захворювання ОСОБА_7 унеможливлюють його перебування в умовах попереднього ув`язнення матеріали справи не містять та стороною захисту не надані.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді колегія суддів не знаходить.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 17 березня 2021 року, якою частково задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 - без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: