УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 495/591/21

Номер провадження 1-кс/495/1716/2021

22 липня 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , розглянувши клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:

15.07.2021 дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області і з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, відповідно до якого просить накласти арешт на нерухоме майно власником якого є ОСОБА_5 а саме: 1/2 частину житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами який розташований, за адресою: АДРЕСА_1 ., загальною площею 145,0 кб. м. та земельної ділянки 1500 кв. м.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27 листопада 2020 року приблизно о 14 годині 10 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням встановити не надалось можливим громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в акваторії Дністровського лиману, неподалік с. Красна Коса. Білгород-Дністровського району Одеської області, точне місце в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, з метою незаконного добування риби, будучи працівником ТОВ «Кристал Південь», за допомогою необіркованих сіток, в кількості 8 штук, довжиною 193 м., 137 м., 88 м., 103 м., 190 м., 142 м., 92 м., 95 м., загальною довжиною 1040 метрів, використовуючи плавуче риболовне судно з бортовим номером № ЯОД 6008 марки «Казанка 5», в порушення ст. 12 Закону України «.Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 5, 9, 10, 17, 26, 34, 38, 39, 511 та 63 Закону України «Про тваринний світ», пункту 6.1.9 «Правил промислового рибацтва в басейні. Чорного моря: затвердженого наказом: Державного комітету рибного господарства України від 08.12.1998 року М> 164, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09.03.1999 № 147/3440, пунктів 17, 20, 6, 27, 39 Режиму рибацтва у басейні Чорноі`о моря у 2020 році, наказу Управління державного агентства рибного господарства у Одеській області від 28.07.2020 «Про зупинення добування . (видову) сазана (коропа) у пониззі Дністра, та Дністровському лимані», усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні, наслідки у вигляді незаконного видобутку риби. та. бажаючі їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері, охорони: та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, усвідомлюючи протиправність своїх, дій, з метою збагачення, умисно здійснив незаконне промисловий вилов водних біоресурсів, а саме: 405 особин виду «Сазан» (короп) загальною масою 449 кг. 500 г., 39 особин виду «Товстолоб» загальною масою 53 кг. 900 г..

У відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочин ті інші правопорушення проти довкілля», дії по незаконному вилученню водних живих біоресурсів. з акваторії Дністровського лиману, що неподалік, с. Красна Коса Білгород-Дністровського району Одеської області підпадають під критерії «вилову риби у відтворенні яких є труднощі», «добування великої кількості риби». Таким, чином, дії ОСОБА_5 завдали істотну шкоду рибному господарству, яка становить 1557891,00 (один мільйон п`ятсот п`ятдесят сім: тисяч вісімсот дев`яносто одна грн. 00 коп.).

Відповідно до висновку експерта за. результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні від 29.06.2021 за №6916/21-48 розмір шкоди заподіяної рибному господарству України внаслідок незаконного добування риби в акваторії Дністровського лиману неподалік с. Красна Коса, Білгород-Дністровського району, Одеської області, а. саме риби: 405 особин виду «Сазан» (короп), 39 особин виду «Товстолоб» становить 1 557 891, 00 грн.

12.07.2021 року громадянину ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 от. 249 КК України та встановлено що його незаконними діями було спричинено матеріальну шкоду і 557 897 грн. 00 коп.

В подальшому з метою відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням, прокурором у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування заявлено цивільний: позов в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління ДАРГ про стягнення з ОСОБА_6 збиток у розмірі 1 557 891,00 грн.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта номер 265120503 від 09.07.2021 встановлено що, громадянин: ОСОБА_5 є власником У. майна, відповідно до договору купівлі-продажу, 533, 23.03.2004, посвідченого приватним нотаріусом Овідіопольського районною нотаріального округу ОСОБА_7 , а саме: житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ., загальною площею 145,0 кв. м. та. 1500 кв. м.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_8 надав до суду письмові заперечення на клопотання про накладення арешту на майно, у яких вказав, що на сьогоднішній день у ОСОБА_5 взагалі відсутнє нерухоме майно. 1/2 частини житлового будинку, про накладення арешту на яку клопоче дізнавач, надав копію договору купівлі-продажу житлового будинку від 23.03.2004. Щодо земельної ділянки вказав, що така перебуває у комунальній власності у фактичному користуванні ОСОБА_5 . Відтак просив у задоволенні клопотання дізнавача відмовити.

У судовому засіданні дізнавач підтримав вимоги клопотання.

Підозрюваний та його захисник не прибули, подали до суду заяву про розгляд клопотання без їхньої участі.

Перевіривши зміст клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши матеріали, якими обґрунтовані доводи клопотання, заслухавши пояснення учасників, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, враховуючи такі обставини і мотиви.

В силу ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Правилами ч. 6 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.06.2021 за № 0000590 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

12.07.2021 громадянину ОСОБА_9 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 249 КК України

Відповідно до висновку експерта за. результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні від 29.06.2021 за №6916/21-48 розмір шкоди заподіяної рибному господарству України внаслідок незаконного добування риби в акваторії Дністровського лиману неподалік с. Красна Коса, Білгород-Дністровського району, Одеської області, а. саме риби: 405 особин виду «Сазан» (короп), 39 особин виду «Товстолоб» становить 1 557 891, 00 гри.
Прокурором у цьому кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування заявлено цивільний: позов в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління ДАРГ про стягнення з ОСОБА_6 збиток у розмірі 1 557 891,00 грн.

Разом з тим, наданими стороною захисту копіями договорів та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, вбачається, що майно, на яке просить накласти арешт дізнавач, не перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_5 .

Таким чином, відсутні підстави для задоволення заявленого клопотання.

Керуючись статтями 132, 170, 172, 173, 175, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлений та оголошений 23.07.2021.