Справа № 308/8648/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 березня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання виконувача обов`язків начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000027 від 21.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204 КК України, про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 звернувсь до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000027, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України. Згідно матеріалів, невстановлені особи на території Закарпатської області здійснюють незаконне придбання, транспортування, зберігання з метою збуту та збут незаконно виготовлених алкогольних напоїв.
Прокурор зазначає, що в період 20-21.08.2020 слідчо-оперативною групою ГУ ДФС у Закарпатській області на підставі відповідного повідомлення оперативного чергового, в складських приміщеннях за адресою м.Хуст, вул.Тімірязева, 37, за добровільною письмовою згодою власника приміщень директора ФГ «Хустський ОРПК» (код ) ОСОБА_6 , проведено огляд місця події, в результаті якого виявлено та вилучено незаконно виготовлену алкогольну продукцію виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» з наклеєними марками акцизного податку України з явними ознаками підробки, зокрема: горілчані вироби «Чинна Княжий келих» в кількості 8 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Полуниця» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Журавлина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Вишня» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Малина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра.

Крім цього, в ході огляду місця події у період 20-21.08.2020 вилучено договір оренди №1/08/20 від 20.08.2020, відповідно до якого приміщення де зберігалась вилучена алкогольна продукція здано в оренду гр. ОСОБА_7 (зареєстрованого: АДРЕСА_1 ). Однак в ході проведення досудового розслідування не встановлено вказану особу, оскільки будинку з адресою реєстрації у м. Харків не існує, інформації в реєстрах податкових служб про особу відсутня, за обліками ЄІАС УМП інформація про документування ОСОБА_7 відсутня, що може свідчити про вигадані дані для особи.
Вилучена алкогольна продукція актом приймання-передачі від 21.08.2020 року у відповідності до п.29 порядку «Про зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасового вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою КМУ №1104 від 19 листопада 2012 року передано на зберігання СП ТЗОВ «Олена Плюс».
Прокурор зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань директором ФГ «Хустський ОРПК» () являється ОСОБА_6 . Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлові приміщення за адресою: м. Хуст, вул. Тімірязева, 37 перебувають у власності ФГ «Хустський ОРПК» ().
У клопотанні вказано, що ухвалою по справі №308/8648/20 слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання про накладенння арешту на майно у кримінальному провадженні №0000027. Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 27.01.2021, яка надійшла до Закарпатської обласної прокуратури 10.02.2021, ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року якою відмовлено у задоволенні клопотання про накладенння арешту на майно у кримінальному провадженні №0000027 - скасовано. Постановлено нову ухвалу, якою клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000027, повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк 72 години із часу отримання ухвали.
Прокурор вказує, що виявлені незаконно виготовлені алкогольні напої всього 16000 пляшок є матеріальними об`єктами, які були предметом кримінального правопорушення та є речовими доказами відповідно до постанови від 05.08.2020. Відповідно до висновку експерта №7/107 від 07.09.2020, складеної за результатами експертизи матеріалів, речовин та виробів, проведеної у рамках кримінального провадження №0000027, надані на дослідження зразки являються спиртовмісними рідинами фальсифікованими під горілку, та не відповідають вимогам ДСТУ 4256:2003 «Горілки та горілки особливі. Технічні умови». Крім того, згідно висновку експерта №4/323 від 28.08.2020, складеної за результатами судово - технічної експертизи, проведеної у рамках кримінального провадження №0000027, надані на дослідження марки акцизного податку на горілчаних виробах «Чинна Княжий келих» не відповідають встановленим зразкам аналогічних марок акцизного податку, що перебувають в офіційному обігу на території України.

Прокурор вважає, що вбачаються потенційна загроза та шкода для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та поверненні вилученого майна. Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування та встановленню істини, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочину особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
У клопотанні зазначено, що метою накладення арешту згідно процесуальних норм п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації.
На підставі наведеного прокурор просить накласти арешт на незаконно виготовлену алкогольну продукцію виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» (), зокрема: горілчані вироби «Чинна Княжий Келих» в кількості 8 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Полуниця» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Журавлина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Вишня» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Малина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив задовольнити. Пояснив, що вилучені у ході проведення огляду місця події алкогольні напої, що містять ознаки явного незаконного виготовлення та на яких наявні марки акцизного збору України із ознаками явного підроблення та виготовлення не заводським способом були визнані речовим доказом у кримінальному провадженні. Зазначив, що виявлені алкогольні напої в кількості 16 000 пляшок є матеріальними об`єктами, які були предметом кримінального правопорушення. Вказав, що вилучені контрафактні спиртні напої відповідають критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні та будуть використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення. Зазначив, що у ході досудового слідства встановлено, що існують обгрунтовані ризики того, що вилучена в ході проведення огляду місця події незаконно виготовлена алкогольна продукція з оптового складу фермерського господарства «Хустський ОРПК» могла бути прихована, втрачена, передана та використана шляхом передачі в реалізацію мешканцям Хустського району через подроблені партії. Прокурор вказав, що метою накладення арешту є забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації. Додатково повідомив, що в ході досудового розслідування жодній особі підозра у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.204 КК України не оголошувалася. На даний час вживаються заходи до встановлення осіб, причетних до вчинення цього кримінального правопорушення.

Слідчий клопотання підтримав, з підстав, наведених у ньому. Зазначив, що наявний ризик того, що відповідне майно може бути знищено чи реалізовано. Просив врахувати, що дане майно визнане речовим доказом та підлягає спеціальній конфіскації.

Власник приміщення директор ФГ «Хустський ОРПК ОСОБА_6 та орендар приміщення ОСОБА_7 , у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду поданого клопотання повідомлялись належним чином.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно змісту ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000027, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027 від 21.08.2020 року слідує, що невстановлені особи на території Закарпатської області здійснюють незаконне придбання, транспортування, зберігання з метою збуту та збут незаконно виготовлених алкогольних напоїв.
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заперечила на проведення огляду складських приміщень, що належать ФГ «Хустський ОРПК» та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується протоколом роз`яснення положень ст.30 Конституції України від 20.08.2020 року (а.с.17).
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності Фермерському господарству «Хустський оптово-роздрібний плодоовочевий комбінат».
З матеріалів, долучених до клопотання вбачається, що ОСОБА_6 є керівником «Хустськиого оптово-роздрібний плодоовочевого комбінату» (а.с.34).
Відповідно до договору оренди №1/08/20 від 20.08.2020 року слідує, що Фермерське господарство «Хустський оптово-роздрібний плодоовочевий комбінат» (Орендодавець) та ОСОБА_7 (Орендар) уклали договір оренди нежитлових приміщень площею 300 м2 за адресою: АДРЕСА_2 . У п.2.1 Договору вступ орендаря у користування об`єктом оренди настає одночасно з підписанням сторонами Акта прийняття-передачі вказаного об`єкта оренди. Згідно п.9.1. Договору, він вважається укладеним з моменту його підписання сторонами та діє з 20 серпня 2020 року по 20 вересня 2020 року.
Згідно Акту прийняття передачі від 20 серпня 2020 року Орендодавець передав в оренду, а Орендар прийняв частину приміщень, розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: нежитлове приміщення площею 300 м2.
З протоколу огляду місця події від 20 серпня 2020 року вбачається, що огляд проводився за адресою: АДРЕСА_3 , на підставі добровільної згоди власниці приміщення ОСОБА_6 .. За вказаною адресою знаходиться нежитлове приміщення площею близько 300 м2. Перед початком огляду встановлено, що власницею вказаною складського приміщення є ОСОБА_6 , а орендарем ОСОБА_7 .. Під час проведення огляду було виявлено: 8 000 пляшок горілки марки «Чинна Княжий Келих» ємністю 0,5 літра; 2 000 пляшок вермут (наливка) «Вишня» ємністю 0,5 літра; 2 000 пляшок вермут (наливка) «Журавлина» ємністю 0,5 літра; 2 000 пляшок вермут (наливка) «Полуниця» ємністю 0,5 літра; 2 000 пляшок вермут (наливка) «Малина» ємністю 0,5 літра. Виробников вказаної продукції зазначено ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари». Вказана алкогольна продукція була вилучена.
Постановою заступника начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС в Закарпатській області старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_4 від 21.08.2021 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000027 наступні речі та предмети, а саме: горілчані вироби «Чинна Княжий келих» в кількості 8 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Полуниця» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Журавлина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літpa; вермут (наливка) «Вишня» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; вермут (наливка) «Малина» в кількості 2 000 пляшок ємністю 0.5 літра. (а.с.38-40).
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2020 року у задоволенні клопотання про надання дозволу на проведення обшуку складських приміщень за адресою м. Хуст, вул. Тімірязєва, буд. 37, які на праві власності належать ФГ «Хустський ОРПК», огляд яких проведено 20.08.2020 - 21.08.2020 року - відмовлено. Ухвалу мотивовано тим, що алкогольна продукція виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» з наклеєними марками акцизного податку України з явними ознаками підробки, була вилучена у період 20-21.08.2020 слідчо-оперативною групою ГУ ДФС у Закарпатській області в ході проведення огляду місця події проведеному до постановлення ухвали слідчого судді, без згоди особи, яка ним володіє на правових підставах та не було невідкладним випадком, пов`язаному із врятуванням життя людей та майна, із безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину у кримінальному провадженні.
Згідно висновку експерта №4/323 від 28.08.2020 року марки акцизного податку України на двох пляшках горілчаних виробів «Чинна Княжий келех» з марками акцизного податку з серією та номером «20 АААБ 934913», «20 АААБ 934947» не відповідають встановленим зразкам аналогічних марок акцизного податку, що перебувають в офіційному обігу на території України. Зображення в наданих на експертизу марках акцизного податку України на двох пляшках горілчаних виробів «Чинна Княжий келех» з марками акцизного податку з серією та номером «20 АААБ 934913» «20 АААБ 934947», всі фонові зображення та зображення малого Державного герба України нанесено плоским офсетним друком, серійний номер нанесений імітацією високого способу друку (а.с.43-50).

З висновку експерта №7/107 від 07.09.2020 року вбачається, що надані на дослідження зразки рідин у пляшках з етикетками «Чинна Княжий келих» являються спиртовмісними рідинами фальсифікованими під горілку, міцність наданих на дослідження зразків рідин становить 20,0 % об`ємних та 20,0 % об`ємних, встановити яким способом виготовлені надані на дослідження зразки рідин у пляшках не є можливим, у зв`язку із достатньою кількості характеризуючих ознак того чи іншого способу виготовлення. Надані на дослідження зразки рідин у пляшках з етикеткою «Чинна Княжий келих» не відповідають ДСТУ 4256:2003 «Горілки і горілки особливі. Технічні умови» (а.с.53-62) .
З висновку експерта №4/323 від 31.08.2020 року слідує, що марки акцизного податку на пляшці виноробної продукції вермут (наливка) «Вишня», з маркою акцизного податку з серією та номером «20 AAGG486154»; пляшці виноробної продукції вермут (наливка) «Полуниця», з маркою акцизного податку з серією та номером «20 AAGV486154»; пляшка виноробної продукції вермут (наливка) «Журавлина», з маркою акцизного податку з серією та номером «20 AAGZ486154»; пляшка виноробної продукції вермут (наливка) «Малина», з маркою акцизного податку з серією та номером «20 AAGN486154» виготовлені у відповідності до вимог, які пред`являються до даного виду документів та відповідає встановленим зразкам аналогічних марок акцизного податку, що перебувають в офіційному обігу на території України. Надані марки акцизного податку на вказаних пляшках виготовлені офсетним та глибоким способами друку.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Внесене слідчим в межах кримінального провадження №0000027 від 21.08.2020 року клопотання про накладення арешту на майно відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.
Клопотання подано у визначений КПК України строк, з урахуванням того, що ухвалою Закарпатського апеляційного суду Закарпатської області від 27.01.2021 року клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків, встановлено строк 72 години із часу отримання копії ухвали для усунення недоліків. Вказана ухвала надійшла до Закарпатської обласної прокуратури 10.02.2021 року та прокурор звернувся з клопотанням до слідчого судді 12.02.2021 року.
Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації.
З приводу накладення арешту з метою збереження речових доказів слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.
Речовими доказами, відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Згідно з ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як вбачається з матеріалів клопотання обшук приміщення, в результаті якого було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відбувся до постановлення ухвали слідчого судді. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2020 року у задоволенні клопотання слідчого про надання дозволу на проведення обшуку складських приміщень за адресою: АДРЕСА_2 , огляд яких проведено 20.08.2020 21.08.2020 року відмовлено. Оскільки слідчим суддею було відмовлено у задоволенні клопотання про обшук, тому встановлені внаслідок такого обшуку докази, а ними є речі, які є предметом розгляду клопотання про арешт майна, відповідно до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України слід вважати недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому ст. 255 цього Кодексу.
Статтею 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя зазначає, що визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути єдиною умовою для накладення на нього арешту.
За таких підстав, враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що слідчий не довів необхідність арешту майна з метою збереження його як речового доказу, оскільки вилучення вказаного майна відбулось з порушенням норм процесуального права і таке майно є недопустимим доказом по даному кримінальному провадженню. У зв`язку з наведеним, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання слід відмовити.
Щодо накладення арешту з метою забезпечення спеціальної конфіскації слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно положень п.3-1 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Відповідно до положень ч.1 ст.96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.
Як встановлено з матеріалів клопотання досудове розслідування кримінального провадження №0000027 здійснюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України.
Згідно ч.1 ст. 204 КК України передбачено кримінальну відповідальність за незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, пального або інших підакцизних товарів.
Положеннями ч.1 ст.96-2 КК України передбачені випадки застосування спеціальної конфіскації. Спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Також слідчий суддя враховує положення ч.7 ст.236 КПК України, у якій вказано, що під час обшуку предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.
Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції» у цьому Законі до неякісної та небезпечної продукції відноситься: продукція, яка не відповідає вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів стосовно відповідних видів продукції щодо її споживчих властивостей; продукція, під час маркування якої порушено встановлені законодавством вимоги щодо мови маркування та (або) до змісту і повноти інформації, яка має при цьому повідомлятися.
Згідно ст.5 вказаного Закону неякісна та небезпечна продукція підлягає обов`язковому вилученню з обігу.
Як було зазначено вище, горілчані вироби «Чинна Княжий келих», згідно висновків експерта №4/323 від 28.08.2020 року та №7/107 від 07.09.2020 року не відповідають встановленим законодавством вимогам щодо маркування та являються спиртовмісними рідинами фальсифікованими під горілку. За вказаних обставин слідчий суддя вважає, що дана продукція може бути предметом злочину, передбаченого ч.1 ст. 204 КК України, і підлягати спеціальній конфіскації, та клопотання прокурора підлягає до задоволення в цій частині та на зазначене майно необхідно накласти арешт.
Щодо накладення арешту з метою забезпечення спеціальної конфіскації на інше майно, а саме: вермут (наливка) «Полуниця», вермут (наливка) «Журавлина», вермут (наливка) «Вишня», вермут (наливка) «Малина», то слідчий суддя враховує, що відповідно до висновку експерта №4/323 від 31.08.2020 року вказана продукція відповідає встановленим вимогам щодо маркування, а відтак відсутні підстави вважати, що така може бути предметом злочину, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, тому в цій частині клопотання слід відмовити.
За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб. розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, оскільки існують відповідні ризики, приходить до висновку, що клопотання підлягає до часткового задоволення.
Відповідно до положень п.2, ч.1 ст.169 КПК України майно на яке не було накладено арешт підлягає поверненню особі, у якої воно було вилучено.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372, 376, 395 КПК України, ст. 96-1, 96-2 КК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на горілчані вироби «Чинна Княжий Келих» в кількості 8 000 пляшок, ємкістю 0,5 літра, виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари», для забезпечення спеціальної конфіскації.
В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1