Провадження № 1-кс/643/3331/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі заявника - ОСОБА_3 ,

за участі прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

встановив :

ОСОБА_3 22.07.2021 звернувся з даною скаргою, в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на бездіяльність прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання від нього заяви про вчинення кримінального правопорушення в строки визначені ст.214 КПК України.

На судовому засіданні заявник, зачитавши подану ним скаргу та долучені до неї копії документів, наполягав на задоволенні скарги повному обсязі, та просив слідчого суддю зобов`язати прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 невідкладно, але не пізніше 24 годин після постановлення відповідної ухвали зареєструвати в ЄРДР його заяву від 20.07.2021 про вчинене стосовно нього корупційне кримінальне правопорушення суддею Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_6 у відповідності до ч.5 ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості, які викладені у цій заяві; після внесення відомостей до ЄРДР - не пізніше 24 годин надати йому відповідний витяг з цього Реєстру та з дотриманням правил підслідності передати матеріали кримінального провадження за його заявою до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування; невідкладно надати йому пам`ятку про права та обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні; надати копію повідомлення, передбаченого ч.4 ст.535 КПК України; встановити певні строки виконання ухвали суду за результатами розгляду цієї скарги.

Прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова у судовому засіданні заперечував у задоволенні скарги ОСОБА_3 , оскільки факти викладені у заяві (повідомленні) про вчинення кримінального правопорушення останнього від 20.07.2021 відсутні відомості, які визначають склад кримінального злочину.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи сторін, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст.5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

З наявних в матеріалах скарги скріншотів екрану у паперовому вигляді вбачається, що заявник 20.07.2021 зі своєї електронної скриньки на електронну адресу Салтівської окружної прокуратури м.Харкова , подав заяву про вчинене відносно нього корупційне кримінальне правопорушення, яка міститься у файлі під назвою Заява від 20.07.2021 про злочин судді Зоркіной. ОСОБА_3 повідомив прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова про те, що суддя Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_6 вчинила продовжене корупційне кримінальне правопорушення, що має ознаки складу злочину, передбаченого за сукупністю ч.1 ст.365, ч.3 ст.368 КК України, яке полягає у постановленні нею завідомо неправосудних судових рішень у справі №520/10/20, порушенні чітких процесуальних норм, судових процедур тощо.

Стаття 214 КПК України передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним Кодексом України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину (кримінального правопорушення), мають бути критерієм внесення заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1.2 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Так, частиною 5 статті 214 КПК України визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, сама норма кримінального процесуального закону опосередковано містить вимогу наявності у заяві, повідомленні відомостей про кримінальне правопорушення, а саме наявність ознак кримінального правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Разом з тим, в заяві ОСОБА_3 не наведено фактичних даних, які б свідчили про вчинені кримінальні правопорушення.

Зі змісту заяви вбачається, що доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчиненні кримінальних правопорушень обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій ОСОБА_6 за вказаними у заяві статтями.

Розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб, в даному випадку заступника керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Також, слідчий суддя ураховує те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки, ВП ВС, слідчий суддя з`ясувавши наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги, приходить до такого висновку.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «момент, з якого ст. 6 Конвенції починає застосовуватись до «кримінальних» питань, залежить від обставин справи. Провідне місце, яке займає у демократичному суспільстві право на справедливий судовий розгляд, спонукає Суд віддавати перевагу «сутнісній», а не «формальній» концепції обвинувачення, про яке йдеться у п. 1 ст. 6 (п. 62 рішення ЄСПЛ від 18.01.2017 р. у справі «Шубинський проти Словенії»).

Таким чином, у слідчого судді відсутні підстави вважати заяву ОСОБА_3 від 20.07.2021 повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення. Відтак, підстави для внесення відомостей за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - необхідно відмовити.

Керуючись ст. 129-1 Конституції України, ст.ст. 214, 303-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 20.07.2021 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1