Ухвала
Іменем України

11 березня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

а також потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт.Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001269 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с.Лошкарівка Нікопольського району Дніпропетровської області, громадянина України, маючого загальну базову середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

22 лютого 2021 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001269 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України, якому під час досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

23 лютого 2021 року ухвалою головуючого судді обвинувальний акт призначений у підготовче засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України та підлягає призначенню до судового розгляду. Крім того, заявив письмове клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування та на даний час не змінилися. Не заперечував щодо клопотання обвинуваченого про розгляд кримінального провадження суддею одноособово.

Захисник не заперечувала про призначення справи до судового розгляду. Щодо обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував. Також просила суд здійснювати подальший розгляд справи судом одноособово.

Обвинувачений не заперечував проти призначення справи до судового розгляду і обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Окрім того, після роз`яснення йому положення ч. 4 ст. 315 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» №817-IX від 21.07.2020 року, заявив, про подальший розгляд справи суддею одноособово.

Потерпіла у підготовчому судовому засіданні підтримала позицію прокурора. Просила суд прийняти цивільний позов.

Вислухавши думку учасників підготовчого засідання, дослідивши обвинувальний акт (з додатками) та обсудивши клопотання прокурора і обвинуваченого, суд встановив наступне.

За приписом ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого…

Відповідно до ч.4 ст.128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у цивільному порядку.

Оскільки цивільний позов потерпілої відповідає цим вимогам, він підлягає прийняттю до розгляду у кримінальному провадженні.

13 серпня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» №817-IX від 21.07.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України в редакції Закону України №817-IX від 21.07.2020 року кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Згідно з абз. 2 ч. 2 розділу 2 Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, в якому до набрання чинності цим Законом колегіальний склад суду визначено за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, і відбувається підготовче судове засідання, а судовий розгляд ще не призначений, судовий розгляд у кримінальному провадженні проводиться і завершується складом суду, передбаченим з урахуванням положень цього Закону.

Отже, вказаною нормою передбачено розгляд даного кримінального провадження з врахуванням положень Закону України №817-IX від 21.07.2020 року - складом суду одноособово.

Встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 клопотання про розгляд справи колегіально судом у складі трьох суддів не заявляє, просить, щоб розгляд кримінального провадження здійснював суддя одноособово, у зв`язку з цим його клопотання підлягає задоволенню.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п.4-8, 10 ч.1 або ч.2 ст.284 КПК України або зупинення провадження, суд не вбачає.

З огляду на викладені обставини, за відсутності обмежень, передбачених ч.2 ст.27 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність призначення обвинувального акта до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за участю сторін.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право своєю ухвалою обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Частина друга цієї статті передбачає, що підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Судом установлено, що під час досудового розслідування слідчим суддею були встановлені ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, та ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого востаннє продовжено до 19 березня 2021 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що судове провадження з об`єктивних причин не може бути розпочато до спливу цього строку, суд вважає реальною наявність існування ризиків, перелічених прокурором, які на даний час не змінилися та не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, оскільки ступінь цих ризиків, з урахуванням обставин висунутого обвинувачення і суворості покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведеності його вини за вчинення особливо тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, є достатніми для обрання ОСОБА_4 , у підготовчому засіданні аналогічного запобіжного заходу ще на 60 днів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи, те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд заставу не визначає.

У зв`язку з цим клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 31, 128, 177, 291, 314-316, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Судовий розгляд справи проводити одноособово - судом під головуванням судді ОСОБА_1 .

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001269 відносно ОСОБА_4 за обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні головуючим суддею одноособово о 15 годині 15 хвилин 11 березня 2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 09 травня 2021 року.

Судове засідання провести за участю прокурора, обвинуваченого його захисника і потерпілої.

Прийняти до розгляду у кримінальному провадженні позовну заяву потерпілої ОСОБА_6 про стягнення з цивільного відповідача ОСОБА_4 шкоди завданої внаслідок злочину.

Копію цивільного позову вручити обвинуваченому.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1