Провадження № 1-кс/127/8994/20
У Х В А Л А
Іменем України
22 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2
за участю:
заявника: ОСОБА_3 , її захисника: адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 31.07.2020, -
В С Т А Н О В И В:

15.09.2020 ОСОБА_3 звернулася до суду зі скаргою, в якій просила зобов`язати уповноважену особу Київського відділення поліції Вінницького відділу поліції головного управління національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 30.07.2020 та 31.07.2020.
Скарга мотивована тим, що 30 липня 2020 року та 31 липня 2020 року ОСОБА_3 , звернулася до начальника Київського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення злочину посадовою особою - державним виконавцем ОСОБА_5 , передбаченого ст. 365 КК України. В поданій заяві йдеться проте, що вказаний працівник правоохоронних органів - державної виконавчої служби за наявністю рішення примусового характеру, яке може бути виконано виключно за участю боржника, без його участі, без наявності судового рішення про примусовий вхід до житлового приміщення, здійснив вхід вирізавши спеціальними засобами в будинку належеному її рідним отвір (двері), чим перевищив службові повноваження.
Однак, жодних дій, спрямованих на внесення наданих нею відомостей до ЄРДР не вчинялося, натомість 20.08.2020 начальник Київського відділення поліції Вінницького відділу головного управління національної поліції у Вінницькій області листом рекомендував ОСОБА_3 звернулись до начальника відділу ДВС або до суду в порядку приватного звинувачення.

На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР по заяві ОСОБА_3 , порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернулася до суду з даною скаргою.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 , та її захисник адвокат ОСОБА_4 вимоги скарги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити, додатково пояснивши, що письмова заява про злочин подавалася 31.07.2020, тодія як 30.01.2020 відділ поліції повідомлявся по телефону про вчинення кримінального правопорушення.

Представник Київського відділення поліції Вінницького відділу головного управління національної поліції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином.

Заслухавши пояснення заявника та її захисника, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 31.07.2020 ОСОБА_3 звернулася до т.в.о. начальника Київського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 із заявою про вчинення кримінального правопорушення державним виконавцем ОСОБА_5 , якою просила порушити кримінальне провадження та притягнути особу до кримінальної відповідальності.

Заява мотивована тим, що державний виконавець ОСОБА_5 перевищуючи свої службові повноваження руйнує та проникає до майна свекра з невідомими особами, без відповідного рішення суду, руйнує майно, на неодноразові звернення не реагує.

Вказана заява була отримана Київським ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області 31.07.2020.

20.08.2020 начальником Київського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 була надана відповідь ОСОБА_3 , зі змісту якої вбачається, що заяви ОСОБА_3 від 30.07.2020 №9568, №9570, №9577, та від 31.07.2020 №9628, розглянуто в порядку звернення громадян, та рекомендовано звернутися до суду в порядку приватного звинувачення.

Таким чином, судом встановлено, що заява ОСОБА_3 від 31.07.2020 про вчинення кримінального правопорушення надійшла до Київського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.

В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що уповноваженою особою Київського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області, не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України, щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 .

Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.

Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 31.07.2020 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідним зобов`язати уповноважену особу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 31.07.2020 про вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити.
Зобов`язати уповноважену особу Київського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 31.07.2020 та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: