печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю особи, яка звернулася зі скаргою ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 розглянувши провадження за скаргою ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року у провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із скаргою на повідомлення про підозру від 14.02.2020 року

В скарзі ОСОБА_3 просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року.

Особа, яка звернулася із скаргою ОСОБА_3 , представники особи в інтересах, якої подано скаргу адвокат ОСОБА_4 , в засіданні скаргу підтримали та просили її задовольнити, з підстав наведених в ній.

Прокурор та слідчий в засіданні доводи скарги не визнали, просили в задоволенні скарги відмовити, вважаючи скаргу безпідставною.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення особи, яка звернулася зі скаргою та його представника, пояснення прокурора та слідчого, дослідивши матеріали судового провадження за скаргою, приходить до наступного висновку.

Стаття 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.

Так, згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Так, Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

14.02.2020 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 КК України.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до п. 4 §2«Прикінцеві положення» Розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» підпункти 11-27, 45 пункту 7 § 1 цього розділу не мають зворотної дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін, тобто після 16.03.2018 року.

З поданої скарги та долучених до неї матеріалів вбачається, що відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України відносно ОСОБА_3 внесені до ЄРДР 11.01.2020 року, тобто після 16.03.2018 року за № 0000091, тому слідчий суддя, відповідно до ст. 303 КПК України не позбавлений можливості вирішення питання щодо оскарження рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема повідомлення слідчого, прокурора про підозру, передбаченому КПК України.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у пособництві в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використання наданого йому службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

Питання повідомлення особи про підозру врегульоване нормами глави 22 КПК України. Так, пунктом 3 ч. 1 ст. 276 КПК України передбачено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст. 277 КПК України повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Зокрема, слід зауважити, що всупереч вимогам п. 6 ст. 277 КПК України, в повідомленні про підозру від 14.02.2020 року не зазначено стислого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, часу, місця вчинення кримінального правопорушення безпосередньо ОСОБА_3 , а також інших суттєвих обставин, відомих на момент вручення вказаного повідомлення, разом з тим не містить обставин щодо передачі та фактичного отримання грошових коштів ОСОБА_3 , як неправомірної вигоди.

Тобто, в змісті повідомленні про підозру ОСОБА_3 відсутні фактичні обставини події кримінального правопорушення, як передбачає ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, як вимагають положення ст. 277 ч. 1 п. 6 КПК України, які б виключали сумніви щодо того, що кримінальне правопорушення справді відбулося; кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; діяння підозрюваної особи містить склад конкретного кримінального правопорушення.

Крім того, з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими на думку останніх обґрунтовується підозра ОСОБА_3 , вбачається відсутність будь-яких фактичних даних про обставини кримінального правопорушення відповідальність за яке передбачає ст. 368 КК України, як того вимагає ч. 6 ст. 277 КПК України, а саме із зазначених матеріалів не вбачається даних про одержання грошових коштів.

Слідчий суддя при вирішенні питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а тільки досліджує зазначені фактичні дані, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Проте, як вбачається з змісту повідомлення про підозру, відсутні фактичні дані, які вказують на безпосередню причетність ОСОБА_3 , до вчинення вказаного кримінального правопорушення, й слідчий суддя в даному випадку враховує імперативну позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні «Ходорковський проти Росії», згідно з якою суддя повинен заснувати своїх рішення тільки на доказах в юридичному сенсі.

Слід звернути увагу, що скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року у кримінальному у провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 КК України не є перешкодою для продовження досудового розслідування щодо відповідного кримінального правопорушення та прийняття одного із рішень відповідно до вимог ст.ст. 283, 284 КПК України, у тому числі щодо ОСОБА_3 .

Таким чином, виходячи зі змісту ст.ст. 276, 277 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року у кримінальному провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, не відповідає вказаним вимогам КПК України, а тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 9, 22, 26, 277, 278, 303, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року у провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року, задовольнити.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 14.02.2020 року у кримінальному провадженні № 0000091 від 11.01.2020 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1