Справа № 296/8323/20
УХВАЛА
Іменем України

02 жовтня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання старшого СВ Андрушівського ВП БВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадження прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нова Борова, Хорошівського району Житомирської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 09.01.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , в обґрунтування якого зазначає, що у провадженні Андрушівського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження №0000006 від 09.01.2020 за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

В клопотанні вказано, що у достовірно невстановлений органом досудового розслідування день, час та місці у ОСОБА_4 , якому було достовірно відомо про відсутність у нього передбаченого законом дозволу, виник злочинний умисел, направлений на придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Так, реалізуючи вказаний злочинний умисел, ОСОБА_4 , у невстановлений день, час та місці, у невстановлений спосіб, у порушення постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 24.01.1995, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристрої вітчизняного виробника для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями, метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС №662 від 21.08.1998 та «Положення про дозвільну систему», затвердженої постановою КМУ № 576 від 12.10.1992, незаконно придбав бойові припаси, які у подальшому зберігав без передбаченого законом дозволу за місцем свого проживання у будинку за адресою: АДРЕСА_1 до 07 год. 27 хв. 30.09.2020.

30.09.2020 у період часу з 07 години 27 хвилин по 13 годину 18 хвилин під час проведення обшуку будинку АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено вказані бойові припаси, а саме: РПГ-22 в кількості одна штука, ДМ-11 в кількості одна штука, підривачі типу «УЗРГМ» в кількості три штуки, корпус ручної гранати РГД-5 в кількості одна штука, корпус ручної гранати «Ф-1» в кількості одна штука, електродетонатор «ЕДПР» в кількості одна штука, запал «МД5М» в кількості одна штука, протипіхотну осколочну міну направленої дії типу «МОН-50» в кількості одна штука, стартовий реактивний двигун до гранати «ПГ-7» в кількості одна штука, запал типу «МУВ-4» в кількості одна штука, які ОСОБА_4 зберігав без передбаченого законом дозволу за вказаною адресою.

30.09.2020 о 17 год. 40 хв. ОСОБА_4 затриманий відповідно до ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України.

30.09.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, підтверджується: протоколом обшуку від 30.09.2020 житла та іншого володіння, що за адресою: АДРЕСА_1 ; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів №265 від 30.09.2020; іншими матеріалами кримінального провадження.

У клопотанні слідчий зазначає про ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків та інших осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення у цьому ж кримінальному провадженні; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Також з урахуванням того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, слідчий вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належну процесуальну поведінку та проведення досудового розслідування у розумні строки.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримали та просили задовольнити з підстав, зазначених у ньому. Вказав на наявні ризиків передбачених ст. 177 КПК України, про можливе існування інших місць схову зброї. Звернув увагу на кількість та вид вилучених боєприпасів та вказав, що розмір застави у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути максимальною.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Вказали, що вилучені боєприпаси були вивезені підозрюваним з зони АТО в 2014 році, без мети збуту чи розовсюдження. Увесь цей час вони просто лежали. Підозрюваний боявся їх здати поліції, оскільки боявся можливих негативних наслідків. Вказали на міцні соціальні звязки, постійне місце роботи, наявність дружини та дітей. Підозрюваний визнав свою помилку та просив застосувати до нього інший запобіжний захід.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 30.09.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

30.09.2020 року о 17год 40хв ОСОБА_4 було затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(с) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 36).

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).

Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом обшуку від 30.09.2020 житла та іншого володіння, що за адресою: АДРЕСА_1 ; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №256 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №257 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №258 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №259 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №260 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №261 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №262 від 30.09.2020; довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів №263 від 30.09.2020; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів №265 від 30.09.2020; іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, прокурор у судовому засіданні вказав на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, сховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків та інших осіб, які в подальшому будуть залучені в якості свідків; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років та враховує доводи прокурора про те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків та інших осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення у цьому ж кримінальному провадженні; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.. Таким чином, органом досудового розслідування доведено, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Отже слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам та наявні достатні правові підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а також необхідним і доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (абз. 2 ч.5 ст.182 КПК України).

Вирішуючи питання про розмір застави, слідчий суддя враховує обставини кримінального провадження, кримінальне покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним за вчинення тяжкого злочину, наявні ризики, а також і обставини, викладені у повідомленні про підозру. Разом з тим, слідчий суддя враховує особу підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, наявність дружини, двох неповнолітніх дітей, постійну роботу, участь в АТО, позитивну характеристику. У зв`язку з чим вважає, що застава у визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмірах здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, і повинна бути призначена в розмірах, що не перевищує межу, визначену п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

У зв`язку з чим вважає, що застава у визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмірах здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, і повинна бути призначена в розмірах, що не перевищує межу, визначену п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Таким чином, враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язки.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного передбачених у ч.5 ст. 194 КПК України, обов`язків для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання з 30.09.2020 року з 17 год. 40 хв.

Визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, визначених КПК України, у розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 109850 (сто дев`ять тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавець) на депозитний рахунок для внесення застави та у разі внесення якої звільнити підозрюваного з-під варти.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки:

1. Прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою.

2. Не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, а саме с.Шершні Коростенського району, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або роботи.

4. Здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5. Утриматися від спілкування зі свідками, підозрюваними у кримінальному провадженні з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 17 год. 40 хв 29.11.2020 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у встановленому розмірі оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на депозитний рахунок, повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі або установі, де підозрюваний утримуватиметься під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого СВ Андрушівського ВП БВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1