УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000021 від 23.02.2018, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
16 грудня 2020 року заступник начальника відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державної фіскальної служби України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000021 від 23.02.2018, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що у провадженні слідчого управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби під процесуальним керівництвом прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 23.02.2018, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Так, органом досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «Кернел Трейд» () при взаємовідносинах з ТОВ «Агро Мікс» () та ТОВ «Агро раунд» () у період 2017 року умисно занизили податок на прибуток підприємства у сумі 39 106 407 грн., що призвело до ненадходження до Державного Бюджету України коштів у особливо великих розмірах, що підтверджується актом позапланової виїзної перевірки ТОВ «Кернел Трейд» від 15.11.2019 № 455/28-10-42-03/31454383.

Згідно акту податкової перевірки вбачається, що ТОВ «Кернел Трейд» у період з 01.01.2017 по 31.12.2017 здійснювало господарські операції з придбання товарів у контрагентів ТОВ «Агро раунд» на загальну суму 137 940 830 грн. та ТОВ «Агро Мікс» на загальну суму 79316 986 грн.

Згідно інформації з аналітично інформаційної систем «Податковий блок» установлено, що ТОВ «Кернел Трейд» () має відкриті рахунки, а саме:

- НОМЕР_1 (UAH), НОМЕР_2 (UAH), НОМЕР_3 (USD), НОМЕР_4 (USD), НОМЕР_5 (EUR) в банківській установі АТ «ІНГ Банк Україна» (МФО 300539);

- НОМЕР_6 (UAH), НОМЕР_7 (UAH), НОМЕР_8 (USD), НОМЕР_9 (EUR), НОМЕР_10 (USD), НОМЕР_11 (UAH), НОМЕР_12 (UAH) в банківській установі АТ «Креді Агріколь Банк» (МФО 300614);

- НОМЕР_13 (UAH), НОМЕР_14 (UAH), НОМЕР_15 (USD), НОМЕР_14 (USD), НОМЕР_16 (EUR), НОМЕР_17 (RUB), НОМЕР_18 (UAH) в банківській установі АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005);

- НОМЕР_19 (UAH), НОМЕР_19 (USD), НОМЕР_19 (EUR), НОМЕР_20 (UAH), НОМЕР_21 (UAH) в банківській установі АТ «Альфа банк» (МФО 300346);

- НОМЕР_22 (UAH), НОМЕР_22 (USD), НОМЕР_22 (EUR) в банківській установі АТ «ОТП банк» (МФО 300528);

- НОМЕР_23 (UAH), НОМЕР_24 (USD), НОМЕР_25 (EUR) в банківській установі АТ «Райффайзен банк аваль» (МФО 380805);

- НОМЕР_26 (UAH), НОМЕР_27 (USD) в банківській установі АТ «Правекс банк» (МФО 380838);

- НОМЕР_28 (UAH), НОМЕР_28 (EUR), НОМЕР_28 (USD) в банківській установі АБ «Укргазбанк» (МФО 320478);

- НОМЕР_29 (UAH), НОМЕР_30 (USD), НОМЕР_31 (EUR) в банківській установі АТ «Дойче Банк ДБУ» (МФО 380731);

- НОМЕР_32 (UAH), НОМЕР_33 (USD), НОМЕР_34 (EUR) в банківській установі АТ «Сітібанк» (МФО 300584);

- НОМЕР_35 (UAH), НОМЕР_35 (USD) в банківській установі ПАТ «Банк Восток» (МФО 307123);

- НОМЕР_36 (UAH), НОМЕР_37 (USD), НОМЕР_38 (EUR) в банківській установі ПАТ «МТБ банк» (МФО 328168);

- НОМЕР_39 (UAH), НОМЕР_39 (USD), НОМЕР_39 (EUR) в банківській установі АБ «Південий» (МФО 328209);

- НОМЕР_40 (USD), НОМЕР_40 (UAH) в банківській установі АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313);

- НОМЕР_41 (USD), НОМЕР_41 (UAH) в банківській установі АТ «Банк кредит Дніпро» (МФО 305749);

- НОМЕР_42 (UAH), НОМЕР_42 (USD) в банківській установі АТ «Банк Авангард» (МФО 380946).

15.12.2020 грошові кошти у сумі 39 106 407 грн., які знаходяться на рахунках ТОВ «Кернел Трейд» () відкритих в банківських установах, перелік яких зазначено вище, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Як зазначено у клопотанні прокурора, кошти у сумі 39 106 407 грн., є предметом кримінально протиправних дій, та являються такими які набути в результаті вчинення кримінального правопорушення, тому з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення та з метою збереження речових доказів є необхідність відповідно до ст. 98, п.4 ч.2 ст.170, КПК України у накладенні арешту на вказану суму коштів.

З урахуванням наведеного, прокурор звертається до слідчого судді із клопотанням та просить накласти арешт на грошові кошти у сумі 39 106 407 гривень, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Кернел Трейд» () відкритих в банківських установах, перелік яких зазначено вище.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала з підстав у ньому наведених та просила його задовольнити. Просила накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, вказала, що наразі триває оскарження повідомлення-рішення, складеного за актом перевірки ТОВ «Кернел Трейд».

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання в силу ч. 2 ст. 172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Чинний кримінальний процесуальний закон покладає на орган досудового розслідування обов`язок вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 170 КПК України), який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення права відчуження, розпорядження та/або користування майном, у тому числі для можливої конфіскації майна.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати в тому числі: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених в тому числі й п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Зі змісту клопотання та доданих до нього копій матеріалів кримінального провадження №0000021 від 23.02.2018 вбачається, що досудове розслідування у ньому здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

При цьому, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на грошові кошти, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, аналіз наданих в розпорядження слідчого судді матеріалів, свідчить про те, що прокурором не доведено правових підстав для арешту грошових коштів, можливість використання їх як доказу в кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено та в матеріалах клопотання відсутні об`єктивні дані, що грошові кошти, на які необхідно накласти арешт, здобуті злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримані за рахунок доходів від вчиненого злочину, та можуть бути використані як доказ в даному кримінальному провадженні.

Також слід звернути увагу на той факт, що прокурором у клопотанні про арешт, а також у судовому засіданні не доведено, що має місце подія кримінального правопорушення, а саме того, що ТОВ «Кернел Трейд» () при взаємовідносинах з іншими товариствами у період 2017 року умисно занизили податок на прибуток підприємства, що призвело до ненадходження до Державного Бюджету України коштів у особливо великих розмірах. Так, дана обставина дійсно підтверджується актом позапланової виїзної перевірки ТОВ «Кернел Трейд» від 15.11.2019 № 455/28-10-42-03/31454383, однак повідомлення-рішення, складене на підставі такого акту є наразі неузгодженим та оскаржується наразі в судовому порядку, про що було зазначено прокурором у судовому засіданні. Крім того, до матеріалів клопотання прокурором долучено постанову слідчого від 22.04.2020 про призначення судово-економічної експертизи, однак відповідного висновку експерта, за наслідками проведення такої експертизи, зважаючи на значний проміжок часу з моменту призначення експертизи, до матеріалів клопотання не долучено. Будь-яких інших доказів на підтвердження обґрунтування доводів клопотання прокурором до клопотання також не долучено та в судовому засіданні не надано.

Окрім того, в розпорядження слідчого судді не надано доказів на підтвердження наявності грошових коштів на банківських рахунках, з питанням про арешт яких звертається прокурор. Водночас, прокурором також не було аргументовано, яким чином орган досудового розслідування вважає за можливе накласти арешт на грошові кошти товариства у сумі 39 106 407 грн., відкритих на п`ятидесяти п`яти рахунках, та розміщених у віданні шістнадцяти банківських установ.

Таким чином, прокурор не обґрунтував сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що майно, на яке необхідно накласти арешт, є предметом кримінально протиправних дій, та являється таким яке набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Згідно вимог частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчим не доведено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України для накладення арешту на грошові кошти на рахунку ТОВ «Кернел Трейд».

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, а також необґрунтованість та недоведеність необхідності застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:
Клопотання заступника начальника відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державної фіскальної служби України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному 23.02.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000021, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, про арешт майна залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголосити 28 грудня 2020 року о 08 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1