Справа № 953/1194/21
н/п 1-кс/953/853/21
"28" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді- ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судовий засідань- ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника- ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гребінка, Гребінківського району, Полтавської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, неодруженого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх та непрацездатних осіб немає, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,-
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, -
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що органом досудового розслідування підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому, що він володівши навиками щодо виготовлення особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено «PVP», в січні 2021 року, більш точні дата та час під час досудового слідства не встановлено, маючи умисел, спрямований на незаконне виготовлення особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено -«PVP» і реалізуючи його, через мережу Інтернет, придбав хімічний посуд, а саме: скляні мірні колби, воронки, лійки, змішувачі. Необхідні інгредієнти: бромфенон, етилацетат, пирролидин, соляну кислоту, ацетон були надіслані йому невстановленою в ході досудового розслідування особою у невстановлений досудовим розслідуванням час, за допомогою ТОВ «Нова Пошта».
Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , отримав зазначені вищевказані речовини посилкою у відділенні ТОВ «Нова Пошта», для виготовлення особливо небезпечної психотропної речовини, які став зберігати у орендованому будинку № 2А по вул. Кромській в м. Харкові.
Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , шляхом збору та пристосування відповідним чином, наявного у нього обладнання та інгредієнтів за адресою: м. Харків, вул. Кромська, 2 А, незаконно виготовив та почав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP. Зазначену психотропну речовину він почав зберігати за місцем свого постійного мешкання за адресою: АДРЕСА_2 та приховучюи у своїх особистих речах.
Злочинна діяльність ОСОБА_5 була припинена співробітниками правоохоронних органів, які 26.01.2021 року, в ході огляду місця події ділянки місцевості, біля будинку № 2А по вул. Кромська в м. Харкові, у період часу з 00:15 год. по 00:40 год., виявили та вилучили у останнього 1 полімерний пакет всередині з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка відповідно до висновку судової експертизи є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено PVP, масою 14,5580 г, яку останній зберігав при собі з метою подальшого збуту.
Крім того, в ході огляду місця події 26.01.2021 в період часу з 00:50 по 01:20 за адресою: м. Харків, вул. Кромьска, 2 А в транспортному засобі Mercedes Benz S500, д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, який на праві власності належить ОСОБА_5 , під сидінням водія, співробітниками поліції було виявлено та вилучено білий паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, попередньо дана речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP, яку останній зберігав з метою збуту.
Крім того, в ході огляду місця події, а саме будинку №2А по вул. Кромській в м. Харкові, який орендує ОСОБА_5 , 26.01.2021 в період часу з 01:30 по 04:15 співробітниками поліції було виявлено та вилучено значну кількість речовин різних кольорів, розфасованих по різних пакетах, ємкостях. Попередньо дана речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною PVP, яку останній зберігав з метою збуту.
Крім того, в ході огляду місця події, а саме буд. № 22 по вул. Солдатській в м. Харкові, який орендує ОСОБА_5 , 26.01.2021 в період часу з 05:50 по 08:30 співробітниками поліції було виявлено та вилучено значну кількість речовин, розфасованих по різних пакетах, ємкостях. Відповідно до висновку судової експертизи (дослідження матеріалів речовин і виробів за експертною спеціалізацією 8.6 «Дослідження наркотичних засобів психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів») №СЕ-19/121-21/1617-МРВ від 26.01.2021 вилучена речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено PVP, масою 24,8101 г.
Таким чином, слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у незаконному виготовленні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини PVP, масою в перерахунку на масу представленої речовини 24,8101 гр., яка згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2000 № 188 «Невеликі, великі та особливо великі психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу» в «Таблиці 2» загальна маса PVP г., відноситься до особливо великих розмірів (від 15,0 і більше), затверджена наказом МОЗ України №188 від 01.08.2000.
У зв`язку з чим 26.01.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, тобто незаконне виготовлення та зберігання психотропної речовини, з метою збуту, в особливо великих розмірах.
Підставою для звернення до слідчого судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення застави.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на недоведеність стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Прохали у задоволені клопотання відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою його реєстрації та постійного проживання батька підозрюваного. Крім того, при обрані виду запобіжного заходу сторона захисту прохала врахувати вік підозрюваного, те, що він раніше не судимий, щиро кається в інкримінованому йому злочину, а також активне сприяє розкриттю кримінального правопорушення.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та докази, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).
При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи
Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
26.01.2021 о 09-30 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26.01.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, а саме незаконне виготовлення та зберігання психотропної речовини, з метою збуту, в особливо великих розмірах.
Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_5 є осудним та досяг повноліття.
За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбачене ч.3 ст. 307 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів: даними, що містяться у протоколах огляду місць події від 26.01.2021 за адресами: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , в ході яких у гр. ОСОБА_5 , в автомобілі Mercedes Benz S500, д.н.з. НОМЕР_1 , яким керує останній, та в орендованих ним будинках було вилучено кристалічні речовини; висновком експерта Харківського НДЕКЦ МВС України за експертною спеціальністю 8.6. «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» №СЕ-19/121-21/1617-МРВ від 26.01.2021; висновком експерта Харківського НДЕКЦ МВС України за експертною спеціальністю 8.6. «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» №СЕ-19/121-21/1616-МРВ від 26.01.2021; показаннями свідка ОСОБА_8 , які містяться у протоколі допиту від 27.01.2021; показаннями свідка ОСОБА_9 , які містяться у протоколі допиту від 27.01.2021; показаннями свідка ОСОБА_10 , які містяться у протоколі допиту від 26.01.2021, показаннями підозрюваного даними у судовому засіданні та які містяться в письмових поясненнях від 26.01.2021.
З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України за викладених у клопотанні обставин.
Слідчий суддя зазначає, що обґрунтованість підозри також не заперечувалось стороною захисту.
Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.
Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177КПК України.
Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваним: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб, які поставляли йому інгредієнти та засоби, необхідні для виготовлення особливо небезпечної психотропної речовини.
Також слідчий суддя вважає не доведеним ризик, щодо вчинення іншого кримінального правопорушення ОСОБА_5 , оскільки підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, стороною обвинувачення не надано ніяких доказів, які б підтверджували, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому; не надано показів свідків, щодо схильності останнього до протиправної поведінки.
Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років с конфіскацією майна, а також данні щодо особи підозрюваного, який, раніше не судимий, офіційно не працює та не одружений, тобто не має стійких соціальних зв`язків, та виявляє підвищену соціальну небезпеку.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
За таких підстав, те, що злочин у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 є особливо тяжким кримінальним правопорушенням у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та правопорушенням проти здоров`я населення, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства, слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає прокурор.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обрані запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу.
Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на 60 днів до 26.03.2021 включно, без визначення розміру застави.
Зобов`язати слідчого Київського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 , негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про взяття під варту останнього.
Встановити строк дії ухвали до 26.03.2021 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1