У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 грудня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000648,

встановив:

24.12.2020 власник автомобіля «SUBARU» модель «FORESTER» транзитний номер НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 ОСОБА_3 подав до слідчого судді клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в якому зокрема просить скасувати арешт, накладений за ухвалою слідчого судді від 23.06.2020, на вилучений під час огляду місця ДТП 12.06.2020 вищезазначений автомобіль.

Клопотання обґрунтовує тим, що 12.06.2020 близько 22 години 30 хвилин водій ОСОБА_4 , керуючи автомобілем «SUBARU» модель «FORESTER» транзитний номер НОМЕР_1 , рухаючись автодорогою сполученням Київ-Чоп зі сторони м. Мукачево до м.Ужгорода, проїжджаючи відрізок дороги у с. Ракошино Мукачівського району, виїхав на смугу зустрічного руху для здійснення маневру обгону попутних транспортних засобів та здійснив зіткнення із мотоциклом марки Хонда номерний знак Великої Британії НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_5 з пасажиром ОСОБА_6 , внаслідок ДТП ОСОБА_4 був госпіталізований до КНП Закарпатська ОКЛ, а водій та пасажир мотоцикла Хонда ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від отриманих травм померли.

Заявник в клопотанні вказує, що на теперішній час триває досудове розслідування кримінального провадження №000648 за ч. 3 ст. 286 КК України, органом досудового слідства є СВ ГУНП у Закарпатській області, автомобіль належить заявнику на праві власності, усі невідкладні слідчі дії з автомобілем проведені і тому надалі в зберіганні такого на майданчику Мукачівського РВП немає необхідності.

Заявник в судове засідання не з`явився та подав до суду заяву від 31.12.2020 про розгляду клопотання без його участі.

Слідчий в судове засідання не з`явився, в матеріалах клопотання наявна заява слідчого ОСОБА_7 від 07.12.2020 про те, що експертизи по автомобілю проведені в повному обсязі, питання щодо скасування арешту залишає на розсуд суду, просить розглянути клопотання про скасування арешту автомобіля без його участі.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З листа слідчого ОСОБА_7 від 03.12.2020, адресованого ОСОБА_8 , з`ясовано, що матеріали кримінального провадження №000648 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, перебувають в провадженні слідчого управління ГУНП в закарпатській області, а саме у відділі розслідування злочинів у сфері транспорту, а безпосереднє досудове розслідування здійснює слідчий даного відділу ОСОБА_7 .

Судом здійснено телефонограму слідчому ОСОБА_7 , який повідомив, що 21.12.2020 вказане кримінальне провадження було передано до територіального управління Державного бюро розслідування, розташованого у місті Львові.

Відтак на цей час кримінальне провадження в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Згідно з безкоштовним пошуком відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) (відповідно до ст. 11 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»), місцезнаходженням юридичної особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові, є: 79008, Львівська область, місто Львів, вулиця Кривоноса, будинок 6.

За таких обставин, розгляд поданого заявником клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження повинно розглядатися слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто Личаківським районним судом м. Львова.

При цьому ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п. п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п. п. 40, 41, 42 та ін.).

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє заявника права на звернення з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Повернути ОСОБА_3 клопотання, в якому такий просить скасувати, накладений за ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 23.06.2020 у рамках кримінального провадження №0000648, арешт на автомобіль марки «SUBARU» модель «FORESTER» транзитний номер НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1