Справа № 674/479/20
Номер провадження 1-в/676/136/20
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2020 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подiльський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кам`янець-Подiльського міськрайонного суду Хмельницької області клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню, внесеного 27 квітня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000155 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

Власник майна ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, а саме: рибальського надувного човна «Барк» із веслом і лавками, насосу, рибальського костюму, автомобіля ВАЗ 21063 реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , мотивуючи тим, що в подальшому застосуванні такого заходу відпала потреба, оскільки постановою слідчого СВ Дунаєвецького ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 26 червня 2020 року кримінальне провадження №0000155 закрите на підставі ч.1 ст. 284 КПК Україниу зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

В судове засідання власник майна ОСОБА_3 не з`явився, проте подав заяву, в якій просив клопотання про скасування арешту майна розгляди у його відсутності.

Слідчий СВ Дунаєвецького ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 , за клопотанням якого було арештовано майно, в судове засідання не прибув, про місце та час проведення судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином телефонограмою, причини не прибуття в судове засідання не повідомив.

Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотання підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якого здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до положень ч.9 ст.100 КПК України у разі закриття кримінального провадження на стадії розслідування питання про долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно ст.171-174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші обмеження прав та свобод.

Так, статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17.07.1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Особи, які зазнають порушення права мирного володіння майном, відповідно до статті 13 Конвенції повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 Цивільного кодексу України, далі - ЦК України).

Спеціальні підстави законного обмеження особи у реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами кримінального процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження як легітимної мети відповідного втручання у право мирного володіння майном.

Зокрема, згідно зі статтею 170 КПК України завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Із закриттям кримінального провадження (кримінальної справи) втрачається легітимна мета арешту майна як втручання у конвенційне право особи на мирне володіння ним збереження речей і матеріальних цінностей для забезпечення можливості виконання завдань кримінального провадження.

Після припинення кримінальної справи відповідне втручання у право власності фактично набуває свавільного характеру, й заінтересована особа правомірно розраховує на його припинення. Такі правомірні очікування ґрунтуються на закріпленому устатті 3 Конституції України, статті 13 Конвенції головному обов`язку держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність, утверджувати й забезпечувати права і свободи та надавати людині ефективний засіб їх юридичного захисту.

Як вбачається із матеріалів провадження, ухвалою слідчого судді Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 29 квітня 2020 року накладено арешт на 131 рибу сорту карась, 1 рибу сорту щука, 7 раків, 7 рибальських сіток, рибальський надувний човен «Барк» із веслом і лавками, насос, рибальський костюм, автомобіль марки «ВАЗ 21063» реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1992 року випуску, білого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Постановою слідчого СВ Дунаєвецького ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 26 червня 2020 року кримінальне провадження №0000155 закрите на підставі ч.1 ст. 284 КПК Україниу зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України. Однак, арешт на 131 рибу сорту карась, 1 рибу сорту щука, 7 раків, 7 рибальських сіток, рибальський надувний човен «Барк» із веслом і лавками, насос, рибальський костюм, автомобіль марки «ВАЗ 21063» реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1992 року випуску, білого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 , не скасовано.

Враховуючи непорушність права приватної власності, встановленої устатті 41 Конституції України, суд приходить до висновку, що в даному випадку необхідно застосовувати загальні засади кримінального провадження, а саме вимоги п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України, якими встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься доступ до правосуддя.

Виходячи із приписів ч. 9 ст. 100 КПК України саме суд наділений повноваженнями розглянути по суті клопотання про скасування арешту майна і в разі встановлення фактів порушення права власності, відновити його.

Таким чином, суд, після встановлення порушення права власності, зобов`язаний відновити такі права.

На підставі викладеного і керуючись ч.1 ст.174, ст. ст. 170 - 173 КПК України, -

постановив

Задовольнити клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 29 квітня 2020 року, на рибальський надувний човен «Барк» із веслом і лавками, насос, рибальський костюм, автомобіль ВАЗ 21063 реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , та повернути його особі, у якої воно було вилучено.

Копію ухвали надіслати слідчому та прокурору для відома та виконання, власнику майна для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду ОСОБА_1