Ухвала
іменем України
14 грудня 2020 року
м. Київ
справа № 524/3592/15-к
провадження № 51 - 2000 впс 18
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Полтавського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Полтавського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2020 року, до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_4 , оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши доводи, наведені у поданні, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
За положеннями ч. 3 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.
Відповідно до офіційних даних, розміщених на Інтернет-ресурсі «Судова влада України», станом на сьогодні в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду здійснюють правосуддя десять суддів, вісім з яких виключені з автоматизованого розподілу, оскільки їх повторна участь у цьому кримінальному провадженні в силу ч. 1 та ч. 3 ст. 76 КПК є недопустимою.
Вказані обставини унеможливлюють виконання Полтавським апеляційним судом вимог ч. 4 ст. 31 КПК щодо забезпечення здійснення розгляду кримінального провадження колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання апеляційного суду та направити матеріали провадження щодо ОСОБА_4 до Дніпровського апеляційного суду, як одного з найбільш територіально наближених судів, для розгляду по суті.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Полтавського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, направити для розгляду до Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_5 ОСОБА_2 ОСОБА_3