Справа № 991/7177/20
Провадження1-кс/991/7376/20
27 серпня 2020 року м.Київ
У змісті клопотання старший детектив зазначає, що досудовим слідством встановлено, що генеральний директор Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України (далі ДП «Інформаційний центр») ОСОБА_5 22.01.2014 уклав договір № КТ 25 з директором ТОВ «Астен-МН» ОСОБА_6 на суму 11 106 039 грн. Згідно з додатковими угодами № 1 від 26.06.2014 та № 2 від 09.09.2014 до вказаного договору остаточна ціна Договору склала 20 464 622 грн. Відповідно до вказаного договору ТОВ «Астен-МН» мало здійснити постачання комплектів обладнання систем відеоконференцзв`язку та ІР-телефонії для встановлення на базі персонального комп`ютера, програмного забезпечення «TrueConf», яке надає можливість одночасного користування «он-лайн користувачам» в режимі відеоконференцзв?язку, а також виконати роботи з встановлення, налагодження та тестування системи з програмним забезпеченням, здійснити навчання та атестацію персоналу в підпорядкованих підрозділах Міністерства юстиції України.
Втім, у ході слідства було встановлено, що фактично роботи з доставки, монтажу обладнання, інсталяції програмного забезпечення, тестування справності системи, навчання та атестації персоналу проводили працівники самого ДП «Інформаційний центр». Таким чином службові особи державного підприємства безпідставно оплатили ТОВ «Астен МН» 5 971 172,5 за нібито виконання зазначених робіт.
Крім цього у ході слідства встановлено, що програмне забезпечення «TrueConf» (унікальні коди) вже було придбане ДП «Інформаційний центр» у ТОВ «Іволга - 2» ще 01.04.2014. А фактично продане ТОВ «Астен МН» програмне забезпечення «TrueConf» (унікальні коди) було програмою «TrueConf-Client», яку можна безкоштовно завантажити із офіційного сайту компанії «TrueConf». Таким чином службові особи державного підприємства безпідставно оплатили на рахунки ТОВ «Астен МН» 6 756 000 грн за програму, яка була безкоштовною та вже була у власності ДП «Інформаційний центр».
Посилаючись на вищевикладені обставини, у змісті клопотання старший детектив зазначає, що службові особи ДП «Інформаційний центр» всього привласнили грошові кошти державного підприємства в сумі 12 727 182,5 грн.
Встановлено, що частина коштів отриманих від ДП «Інформаційний Центр» на рахунки ТОВ «Астен-МН» було перераховано на рахунки ФОП ОСОБА_4 20.04.2015 та 06.05.2015.
У зв`язку з вищевикладеним у органу досудового розслідування виникла необхідність повторно допитати у якості свідка громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , оскільки відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Старший детектив у судовому засідання клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні тексту клопотання. Просив задовольнити клопотання та накласти грошове стягнення на ОСОБА_4 за невиконання ним своїх процесуальних обов`язків свідка.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступних висновків
Відповідно до положення п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України, свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.
Частиною ч. 1 ст. 139 КПК України визначено, що якщо, зокрема свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення. З огляду на вищезазначені законодавчі положення слідчий суддя, для вирішення клопотання по суті зобов`язаний встановити чи був свідок викликаний у встановленому КПК України порядку, чи наявні підтвердження здійснення такого виклику, чи наявні (відсутні) поважні причини неявки свідка, чи було повідомлено детектива про поважні причини неявки.
Відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК України, яка передбачає порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Згідно до ч. 1 ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
У судовому засіданні встановлено, що неявка ОСОБА_4 на допит о 10 год 00 хв 21.08.2020 в приміщення НАБУ не обумовлена жодними поважними причина, а пов`язана із незгодою останнього із порядком, у який його було викликано на такий допит старшим детективом ОСОБА_3 та невиконанням рішення детектива, через можливе закінчення строків досудового розслідування. Разом з тим, як було попередньо встановлено, виклик свідка ОСОБА_4 було здійснено у передбаченому КПК України порядку, останній був поінформований про день та час проведення слідчої дії.
Слідчий суддя критично ставиться до заперечень ОСОБА_4 про те, що у клопотанні на 3 а.с. зазначено, що на допит викликався громадянин ОСОБА_7 , а не він. Адже така описка старшого детектива у змісті клопотання до слідчого судді є технічною помилкою та жодним чином не спростовує факт виклику ОСОБА_4 на допит о 10 год 00 хв 21.08.2020 в приміщення НАБУ, який підтверджується дослідженими у судовому засіданні матеріалами.
Згідно зі ст. 144 КПК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України якщо свідок, викликаний у встановленому цим Кодексом порядку, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора.
Слідчий суддя встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленим про необхідність явки до уповноваженої особи, без поважних причин не виконав покладений на нього процесуальний обов`язок, не вчиняв жодних заходів, які б вказували на те, що він не мав можливість прибути до детектива, не поінформував останнього про причини неприбуття, а тому наявні підстави для задоволення клопотання старшого детектива та накладення грошового стягнення на ОСОБА_4 - 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 139, 144-146, 309, 372 КПК, слідчий суддя
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1