У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,підозрюваного ОСОБА_4 ,захисника ОСОБА_5 ,розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м.Запоріжжя,громадянина України,з середньою освітою,не працюючого,зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ,раніше судимого

якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що передбачене ч.2 ст.186 КК України по матеріалам досудового розслідування за № 0002054 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань від 27.08.2020 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 ,звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ,якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення,що передбачене ч.2 ст.186 КК України.

В клопотанні слідчий зазначив,що ОСОБА_4 підозрюється у тому,що 27.07.2020 р.приблизно о 08.30 год.,маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна,з корисливих мотивів,повторно,знаходячись на зупинці громадського транспорту «За вимогою» по вул.Автодорожній в м.Запоріжжі,підійшов до потерпілої ОСОБА_7 та шляхом ривка з шиї зірвав золотий ланцюг 585 проби плетіння «Нона» вагою 6 грам ,вартістю 9000 гр.,з яким втікз місця події,заподіявши потерпілій матеріальну шкоду.

Слідчий просить про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з посиланням на те,що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні корисливого злочину,раніше був судимий та вчинив інкримінований йому злочин у період іспитового строку,офіційно не працює,зрозумілого джерела доходів не має.У відсутність запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою підозрюваний може продовжити злочинну діяльність,а також ухилятися від органу досудового розслідування та суду,незаконно впливати на потерпілу та свідка.

В суді слідчий підтримав доводи клопотання, просить про його задоволення з викладених вище підстав.

Прокурор вважає,що клопотання підлягає задоволенню з тих самих мотивів,на які посилається слідчий.

Підозрюваний при розгляді клопотання посилався на те,що підозра відносно нього необґрунтована.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання та зазначила,що у розпорядженні слідства недостатньо доказів для доведення винуватості її підзахисного,який вважає підозру щодо нього необґрунтованою, ОСОБА_4 має дружину та дитину,з якими мешкав у будинку вітчима дружини,з цих підстав просить обрати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.

При розгляді клопотання був допитаний свідок ОСОБА_8 ,який показав,що він є власником будинку по АДРЕСА_2 ,де наразі проживає із співмешканкою,її донькою,чоловіком та онуками. Раніше у цьому будинку мешкав із сім`єю і ОСОБА_4 ,проте останній місяць він у будинку не проживав після сварки з дружиною,де і ким працював,свідку невідомо.Дав згоду на проживання ОСОБА_4 у цьому будинку у разі обрання до нього запобіжного заходу виді домашнього арешту,водночас,пояснив,що матеріально утримувати підозрюваного не має можливості.

Свідок ОСОБА_9 показала,що перебуває у зареєстрованому шлюбі з підозрюваним,вони мають спільну дитину,мешкали по АДРЕСА_2 ,останній місяць її чоловік після сварки мешкав у матері,не працював,охарактеризувала підозрюваного з позитивного боку.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши їхні доводи матеріалами справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст.29 Конституції України,ніхто не може бути арештований або утримуватися під вартою інакше як за мотивованим рішенням суду і лише на підставах та в порядку,встановлених законом.

Відповідно до положень ст. ст. 132, 183 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За змістом ст. 178 КПК України,при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винуватою, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

З наданих суду разом з клопотанням матеріалів суд встановив наступне.

27.08.2020 р.до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002054 внесено відомості про почате досудове розслідування за фактом відкритого викрадення майна ОСОБА_7 із заподіянням потерпілій матеріальної шкоди.

28.08.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину,передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Обгрунтованість підозри відносно ОСОБА_4 ,про що свідчить зміст наданих до клопотання протоколів слідчих та процесуальних дій,узгоджується з узагальнюючим визначенням цього поняття,сформульованим у правових позиціях Європейського Суду,зокрема,у рішенні «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011р.,за змістом якого термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або обставин,які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому,що особа могла вчинити це правопорушення.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного,слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри, а також відомості про його особу: ОСОБА_4 раніше судимий та повторно вчинив корисливий злочин в період іспитового строку,офіційно не працює,зрозумілих джерел доходів не має,до затримання мешкав окремо від сім`ї.
Наявність судимості за корисливий злочин,вчинення злочину повторно,відсутність постійного та зрозумілого джерела доходів у ОСОБА_4 у достатньому розмірі для забезпечення мінімально необхідних потреб вказує на існування ризику можливого продовження підозрюваним злочинної діяльності.
З урахуванням встановлених обставин,тяжкість злочину,в якому підозрюється ОСОБА_4 ,відсутність належних висновків після попереднього засудження, свідчить про суспільну небезпечність цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку,тому є високим ризик втечі підозрюваного від правосуддя з метою уникнути можливо покарання.
З матеріалів клопотання вбачається,що підозрюваний із слідством не співпрацює,тому існує ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків з метою перешкодити об`єктивному встановленню всіх обставин справи.
З урахуванням відомостей про особу підозрюваного,запобігти цим ризикам,обравши менш суворий запобіжний захід,ніж тримання під вартою,вочевидь неможливо.
Слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини,а також практику Європейського суду з прав людини,згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Водночас,Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював і те,що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Зважаючи на суспільний інтерес,який,з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи мету застосування запобіжних заходів, доведеність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, розцінюючи зазначені ризики як реальні та такі, що виправдовують обмеження свободи фізичної особи, слідчий суддя з урахуванням викладеного обирає відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Соціальні зв`язки підозрюваного та наявність місця проживання у сім`ї дружини не були дієвим запобіжником,який утримав би підозрюваного від вчинення протиправних дій,у яких він підозрюється,тому ці обставини не зможуть і в подальшому гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Слід зауважити, що обрання запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання, домашнього арешту неможливе, враховуючи встановлені судом характеристики особи та тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється особа, крім того, осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання ОСОБА_4 своїх процесуальних обов`язків як підозрюваного та обвинуваченого, досудовим розслідуванням не встановлено, що унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України,при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою,слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави,достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків,передбачених цим Кодексом.

За змістом ч.4 ст.183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя має право не визначити розміру застави щодо злочину,вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи ,що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням до потерпілої насильства,яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої(ч.2 ст.186 КК України),слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою розміру застави не визначає.

З урахуванням викладеного вище,слідчий суддя не встановив підстав для обрання до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та у задоволенні відповідного клопотання захисника відмовляє.

Керуючись ст.177,179,180,181,182,183,184,193,196,206,208 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИЛА :

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 ,підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів з часу фактичного затримання з 27.08.2020 року(час затримання 13 година 50 хвилин) до 27.10.2020 р. включно.

В задоволенні клопотання захисника про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту-відмовити.

Ухвалу для виконання направити уповноваженій службовій особі Запорізького СІЗО, вручити копію ухвали підозрюваному,захиснику та прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1