УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/10662/20

Провадження № 1-кп/638/1329/20

17.12.2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова
в складі: головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
з участю обвинуваченого ОСОБА_4
з участю захисника обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо можливості призначення судового розгляду кримінального провадження №0000053, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.03.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

31.07.2020 року в провадження судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000053 від 06.03.2020 року за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України.
У зв`язку з тим, що рішенням Вищої Ради правосуддя №3061/0/15-20 від 10.11.2020 року ОСОБА_6 звільнено з посади судді в зв`язку з поданням заяви про відставку, на підставі розпорядження №02-06/1042 від 20.11.2020 року проведено повторний автоматизований розподіл кримінального провадження та визначено нового головуючого суддю для його розгляду ОСОБА_1 , що підтверджує протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2020 року.
Підготовче судове засідання по справі призначене на 17.12.2020 року.
Прокурор Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; не здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; носити електронний засіб контролю, строком на 2 місяці. В обґрунтування клопотання вказав, що 03.04.2020 року о 12:25 год., ОСОБА_4 , знаходячись у приміщенні Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області у службовому кабінеті №6, за адресою: м. Харків, вул. Космічна, 21, під`їзд 1, поверх 4, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, з використанням наданої влади та службового становища, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, з прямим умислом, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 135000 грн., в якості винагороди за підписання вищезазначених договорів. Одразу після отримання ОСОБА_4 неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів в сумі 135000 грн., слідчим СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області та оперуповноваженими УСР в Харківській області ДСР НПУ ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України. Під час обшуку службового кабінету №6 ОСОБА_4 на столі під папкою з паперами вилучені грошові кошти в сумі 135000 грн., які передані останньому ОСОБА_7 в якості неправомірної вигоди за підписання договорів зберігання вищезазначеного майна. На підставі викладеного ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, а саме: прохання надати та одержання неправомірної вигоди, у значному розмірі, службовою особою, яка займає відповідальне становище, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.
03.04.2020 року ОСОБА_4 затриманий в порядку статті 208 КПК України, як особа, яку застали під час вчинення злочину.
04.04.2020 року ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України.
Прокурор вказує, що вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню доказами, а саме: заявою ОСОБА_7 від 06.03.2020 року про те, що посадові особи Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області вимагають неправомірну вигоду за підписання договорів розпорядження майном вказаного підприємства; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, як особи, яку застали під час вчинення злочину; протоколом обшуку службового кабінету ОСОБА_4 у приміщенні Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Космічна, 21, де вилучено предмет неправомірної вигоди, а саме грошові кошти у розмірі 135000 грн., та вищевказані договори зберігання; протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які повідомили відомі їм обставини кримінального правопорушення; протоколами проведення НСРД; долученими до матеріалів провадження речовими доказами, вилученими в ході проведення обшуку в приміщеннях Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Космічна, 21; протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які були понятими при проведенні обшуку в Регіональному офісі водних ресурсів у Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Космічна, 21; протоколами допитів свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 - працівників Регіонального офісу водних ресурсів в Харківській області, які повідомили відомі їм обставини кримінального правопорушення.
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06.04.2020 року відносно ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 840400 грн., строком дії до 06.05.2020 року. У разі внесення застави, на ОСОБА_4 покладені обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; носити електронний засіб контролю.
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 28.04.2020 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 840400 грн., строком дії до 04.06.2020 року.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 07.05.2020 частково задоволена апеляційна скарга захисника ОСОБА_14 , якою застосовано до ОСОБА_4 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 168160 грн. В решті ухвала слідчого судді залишена без змін.
07.05.2020 року ОСОБА_4 був звільнений з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», у зв`язку із сплатою застави в розмірі 168160 грн.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року на ОСОБА_4 покладені обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; носити електронний засіб контролю строком до 24.10.2020 року.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року продовжено дію обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року, а саме: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України строком на 2 місяці, тобто до 20.12.2020 року включно.
Прокурор наголошує, що на теперішній час судовий розгляд кримінального провадження не завершений, у зв`язку з чим, з метою забезпечення кримінального провадження та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, виникла необхідність в продовженні строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення обвинуваченим покладених на нього обов`язків та спробам запобігання: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні. Можливість переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, та з метою уникнення кримінальної відповідальності останній може переховуватись від суду на території України або виїхати за межі держави, оскільки останній зареєстрований в Донецькій області, м. Слов`янськ, що перебуває у безпосередній близькості до непідконтрольних Україні територій.
Крім того, прокурор вважає, що є підстави вважати, що обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На імовірність незаконного впливання на свідків вказує те, що ОСОБА_4 ознайомлений з матеріалами кримінального провадження, в яких зазначені докази, дані свідків, і він має можливість здійснювати незаконний вплив на них, а також на експертів, з урахуванням того, що у кримінальному провадженні на теперішній час судовий розгляд не завершений, чим перешкоджатиме досягненню основних завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_4 , а також його захисник ОСОБА_5 проти продовження дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків заперечували, просили суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.
Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Відповідно до частини 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Вирішуючи питання про встановлення визначених для ОСОБА_4 обов`язків, суд приходить до висновку, що прокурором не надано належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; не зазначено і те, які саме докази він може знищити.
Однак, суд враховує і обставину можливості ОСОБА_4 незаконно впливати на свідків, які ще не допитані в судовому засіданні, та про яких він має інформацію, і перебував з якими у певних службових та особистих стосунках.
Окрім того, за переконанням суду, стосовно обвинуваченого продовжує існувати ризик, передбачений пунктом 1 частиною 1 статті 177 КПК України: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, згідно статті 12 Кримінального кодексу України вказаний злочин є тяжким, санкцією статті визначено можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Обвинувачений зареєстрований у м. Слов`янськ Донецької області, що перебуває в безпосередній близькості до непідконтрольних Україні територій, у зв`язку з чим не виключається можливість його виїзду за межі Харкова та навіть України.
Враховуючи викладене, суд вважає, що строк дії покладених на обвинуваченого обов`язків, за виключенням обов`язку носити електронний засіб контролю, необхідно продовжити на два місяці, тобто до 17.02.2021 року.
Також в судовому засіданні прокурор Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження відсторонення ОСОБА_4 від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області строком на два місяці. В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року ОСОБА_4 відсторонений від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області строком до 24.10.2020 року, а ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.10.2020 року продовжено дію відсторонення ОСОБА_4 від посади строком на два місяці, тобто до 20.12.2020 року включно. Однак, на теперішній час судовий розгляд кримінального провадження не завершено, в зв`язку з чим, з метою забезпечення кримінального провадження та забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, виникла необхідність в продовженні застосування до начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області ОСОБА_4 заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади.
Прокурор вказує, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , вчинено ним перебуваючи на посаді начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, з використанням службового становища. Не будучи відстороненим від посади ОСОБА_4 може продовжувати вчиняти корупційні правопорушення, з використанням наданої йому влади чи службового становища. Також є підстави вважати, що перебуваючи на посаді ОСОБА_4 буде мати реальну можливість незаконно впливати на свідків, оскільки у кримінальному провадженні допитано ряд свідків, у тому числі начальника сектору у Харківській області Державного агентства водних ресурсів ОСОБА_8 , заступника начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області ОСОБА_12 щодо відомих їм обставин кримінального правопорушення.
Відповідно до п.п. 5, 8, 9, 11 ч. 11 Положення про Регіональний офіс водних ресурсів у Харківській області, затвердженого наказом Державного агентства водних ресурсів України №587 від 10.08.2018, керівник офісу: розподіляє обов`язки між заступниками, приймає рішення про заохочення; накладання дисциплінарних стягнень на працівників апарату та відокремлених структурних підрозділів Офісу; подає пропозиції до Держводагенства щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності керівників підпорядкованих йому організацій; дає у межах повноважень, передбачених законом, обов`язкові для виконання працівниками Офісу та його підпорядкованих організацій доручення.
Відповідно до п.п. 5, 6, 7 ч. 9 розділу II «Права та обов`язки сторін», контракту №16 від 17.02.2020 керівник Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області має право: застосовувати заходи заохочення та накладати на працівників дисциплінарні стягнення відповідно до законодавства; видавати у межах своєї компетенції накази, доручення, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників організації; визначати розмір заробітної плати працівників відповідно до законодавства у межах бюджетних асигнувань згідно із затвердженим штатним розписом.
Отже, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, має безпосередню можливість впливати на працівників шляхом їх преміювання, або депреміювання, видачі наказів та доручень обов`язкових до виконання та ін., з метою їх схиляння до зміни наданих раніше показань. Прокурор вважає, що ОСОБА_4 , залишаючись на посаді начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, матиме право віддавати незаконні розпорядження своїм підлеглим, щодо складання тих чи інших офіційних документів від імені Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, які можуть приховати чи спотворити об`єктивні обставини справи для перешкоджання встановлення істини, або стати співучасниками у вчиненні інших аналогічних корупційних злочинів.
Посилаючись на викладене, а також те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого корупційного злочину, вчиненого з використанням службового становища, прокурор вважає, що без продовження застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області ОСОБА_4 , неможливо у даному кримінальному провадженні забезпечити швидкий, повний та неупереджений судовий розгляд.
Обвинувачений ОСОБА_4 , а також його захисник ОСОБА_5 проти продовження строку відсторонення від посади ОСОБА_4 заперечували, просили суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.
Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 13.04.2020 року ОСОБА_4 відсторонений від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області по 13.06.2020 року включно.
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 12.06.2020 року продовжено строк відсторонення ОСОБА_4 від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.07.2020 року.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року ОСОБА_4 відсторонений від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області строком на два місяці, тобто до 24.10.2020 року включно.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.10.2020 року продовжено дію відсторонення ОСОБА_4 від посади строком на два місяці, тобто до 20.12.2020 року включно.
Відповідно до частини 1 статті 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.
Згідно частини 1 статті 155 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутись до слідчого судді під час досудового розслідування або суду під час судового провадження із клопотанням про відсторонення особи від посади.
Частиною 2 статті 157 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: правову підставу для відсторонення від посади; достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; наслідки відсторонення від посади для інших осіб.
Відповідно до наказу №46-00 від 14.02.2020 року в.о. голови Державного агентства водних ресурсів України ОСОБА_15 , ОСОБА_4 19.01.2020 року призначений на посаду начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області.
Відповідно до контракту №16, укладеного 17.02.2020 року між в.о. голови Державного агентства водних ресурсів України ОСОБА_15 та ОСОБА_4 , обвинувачений призначений на посаду начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області строком з 17.02.2020 року по 16.02.2023 року.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні корупційного злочину, відповідальність за який передбачена частиною 3 статті 368 КК України, перебуваючи на посаді начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області.
Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо того, що саме перебування ОСОБА_4 на посаді начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області могло сприяти вчиненню кримінального правопорушення, а отже, не будучи відстороненим від посади, обвинувачений може продовжити вчиняти корупційні правопорушення з використанням наданої йому влади чи службового становища.
Також суд вважає ймовірним, що перебуваючи на посаді, ОСОБА_4 матиме реальну можливість незаконно впливати на свідків, серед яких є працівники сектору у Харківській області Державного агентства водних ресурсів, заступник начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області. При цьому обвинувачений матиме можливість впливати шляхом їх преміювання або депреміювання, з метою їх схиляння до зміни наданих раніше показань; віддавати незаконні розпорядження своїм підлеглим щодо складання тих чи інших офіційних документів від імені Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, які можуть приховати чи спотворити об`єктивні обставини справи для перешкоджання встановлення істини, або стати співучасниками у вчиненні інших аналогічних корупційних злочинів.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що обставини, які стали підставою для відсторонення обвинуваченого від посади, продовжують існувати, і необхідність у продовженні відсторонення є очевидною, оскільки забезпечення дотримання обвинуваченим належної процесуальної поведінки під час судового розгляду справи без застосування даного заходу можливим не вбачається. Доказів, що в застосуванні цього заходу відпала потреба, стороною захисту не надано.
Таким чином, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора і продовжити строк дії відсторонення ОСОБА_4 від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області строком на два місяці, тобто до 17.02.2021 року.
Крім того, прокурор Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що на підставі обвинувального акту є можливість призначити судовий розгляд.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти призначення судового розгляду кримінального провадження, наголошуючи на тому, що обвинувальний акт слід повернути прокурору. В обґрунтування заявленого клопотання захисник вказав, що обвинувальний акт має містити виклад фактичних даних та обставин, однак жодного підтвердження тому, що викладене в обвинувальному акті є фактичними (беззаперечними, такими, що відповідають дійсності) даними, в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів не наведено. Зазначені в обвинувальному акті обставини сторона захисту заперечує, а тому, навіть із цієї підстави, вони не є фактичними. Також захисник вказує, що відсутність в обвинувальному акті саме фактичних даних підтверджується тим, що стороною обвинувачення не надано підтверджень тому, що до складання обвинувального акту нею були виконані вимоги ст. 94 КПК України щодо оцінки доказів. Проте відповідно до ст. 84 КПК України факти та обставини встановлюються саме на підставі доказів, а якщо процедури оцінки доказів не відбулося, це означає, що вважати зазначені в обвинувальному акті дані фактичними немає жодних підстав. Відсутність посилання в обвинувальному акті на докази також підтверджує відсутність фактичності даних. Підтвердження та обґрунтування фактичності даних слідства та висновків обвинувачення має зазначатися з посиланням на докази, які мають бути наведені саме в обвинувальному акті (а не в реєстрі чи додатках). В обвинувальному акті немає жодного посилання на жоден доказ, немає жодного обґрунтування, на підставі чого зроблено висновки обвинувачення. І тому дані обвинувального акту не є фактичними, а є припущеннями та домислами.
Також згідно змісту формулювання обвинувачення ОСОБА_4 обвинувачується в проханні надати та одержанні неправомірної вигоди у значному розмірі службовою особою, яка займає відповідальне становище, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища. Однак, в формулюванні обвинувачення органом досудового розслідування не зазначено: які саме дії вчинив ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 ; яким чином ОСОБА_4 було використано його службове становище; чи перебувало майно, яке мав намір орендувати ОСОБА_7 в оперативному управлінні Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області; чи мав повноваження ОСОБА_4 розпоряджатись таким майном; чи підписував останній зазначені в обвинувальному акті договори тощо. Без зазначення вказаної інформації обвинувачення є не конкретним та незрозумілим. Крім того, в обвинувальному акті зазначено, що 03.04.2020 ОСОБА_4 , знаходячись в приміщенні Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду за підписання вищезазначених договорів, однак вказані в обвинуваченні договори ОСОБА_4 не підписував.
Захисник вказує, що порушення права на захист полягає і в тому, що пам`ятка про процесуальні права та обов`язки одночасно з врученням обвинувального акта ОСОБА_4 не вручалася, права обвинуваченого слідчим, прокурором не роз`яснювались, право давати пояснення стосовно обвинувачення не забезпечено, в зв`язку з чим обвинувальний акт має бути повернутий прокурору для усунення вказаних порушень.
Також захисник вважає, що реєстр матеріалів досудового слідства не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки відомості, які містяться в ньому, не повні: відсутні відомості щодо клопотання слідчого від 25.05.2020 року про продовження строку досудового розслідування до 04.06.2020 року, взагалі відсутні дані про такі заходи забезпечення кримінального провадження як виклики, не зазначені ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області, прийняті під час досудового розслідування, в тому числі щодо роз`яснення судового рішення про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами справи та ухвали слідчого судді про відмову в задоволенні клопотання про призначення судової експертизи тощо. Захисник вважає, що без повернення обвинувального акта прокурору забезпечити ефективне поновлення в правах обвинуваченого та його право на належну правову процедуру на стадії досудового розслідування неможливо.
Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.
Так, після отримання обвинувального акту суд зобов`язаний перевірити його на відповідність вимогам статті 291 КПК України, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття одного з рішень, передбачених частиною 3 статті 314 КПК України, та вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду. Завданням підготовчого провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду.
Згідно з пунктом 13 частини 1 статті 3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України.
При цьому слід враховувати, що відповідно до частини 1 статті 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, а згідно частини 1 статті 11 Кримінального кодексу України злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Відповідно до частини 2 статті 291 КПК України, обвинувальний акт має містити: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.
Для суду обвинувальний акт є правовою підставою для призначення підготовчого судового засідання, судового розгляду, визначення його меж. Судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуто обвинувачення і лише в його межах (частина перша статті 337 КПК).
Згідно частини 4 статті 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, адже на даній стадії, тобто на стадії підготовчого провадження, суд не може вдаватися до аналізу деталізації обставин вчинення кримінального правопорушення-злочину. З приводу тих недоліків, про які йде мова у клопотанні захисника обвинуваченого, суд вважає їх такими, що не перешкоджають призначенню судового розгляду, оскільки відповідно до статті 338 КПК України прокурор має можливість змінити правову кваліфікацію та/або обсяг обвинувачення під час судового розгляду, якщо будуть встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчинення якого обвинувачується особа.
Так, статтею 91 КПК України визначено, що доказуванню у кримінальному провадженні, підлягають подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження та інше.
За приписами частин 1, 2 статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.
Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до статті 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого. Обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.
Частинами 1, 2 статті 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
На підставі викладеного суд вважає, що розкриття сутності доказів стороною обвинувачення до початку судового розгляду кримінального провадження по суті, фактично поставить сторону захисту у нерівноправне положення, в порівнянні зі стороною обвинувачення, що суперечить принципам рівноправності та змагальності сторін під час судового розгляду, а також принципам верховенства права й неупередженості суду, безпосередності дослідження ним доказів, закріпленим КПК України.
Викладення в обвинувальному акті формулювання обвинувачення у вигляді, в якому воно було встановлено під час досудового розслідування, є правом слідчого, дізнавача, прокурора. В наданому до суду обвинувальному акті щодо ОСОБА_4 наведені слідчим дані дають уявлення стосовно складу кримінального правопорушення.
Крім того, конкретність та доведеність обвинувачення досліджуються під час судового розгляду та оцінюються судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення, а отже не можуть бути предметом оцінки під час підготовчого судового засідання. Також, у підготовчому судовому засіданні не підлягають розгляду судом питання, безпосередньо пов`язані зі змістом фактичних обставин кримінального правопорушення, формулювання обвинувачення, правової кваліфікації діяння, оскільки на цій стадії суд тільки встановлює відповідність процесуальної форми обвинувального акта вимогам, визначеним кримінальним процесуальним законом, з метою з`ясування можливості призначення справи до судового розгляду, під час якого вже буде досліджуватися суть обвинувачення.
Отже, суд вважає обґрунтованою позицію прокурора щодо не розкриття стороною обвинувачення сутності доказів до початку судового розгляду кримінального провадження по суті.
Щодо зауважень захисника в частині невідповідності реєстру матеріалів досудового розслідування вимогам чинного законодавства України суд зазначає наступне.
Статтею 109 КПК України визначено, що реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Дослідивши доданий до обвинувального акту реєстр матеріалів досудового розслідування судом встановлено, що він містить номер та найменування процесуальних дій, проведених під час досудового розслідування, реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування, а отже відповідає встановленим законом вимогам.
Відсутність у реєстрі матеріалів досудового розслідування відомостей, на які посилається захисник, не свідчить про невідповідність обвинувального акту вимогам кримінального процесуального закону, а отже не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
Таким чином, клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.
Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду. Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у судове засідання.
Зазначене судове засідання з урахуванням виду правопорушення, слід проводити у відкритому судовому засіданні.
Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: обвинувачений, його захисник, прокурор, свідки.
Вирішуючи питання щодо кола осіб у учасників судового провадження, про виклик в судове засідання осіб для їх допиту, суд виходить з часу надходження матеріалів провадження до суду за клопотанням прокурора, забезпечення принципу змагальності сторін та їх рівності у наданні доказів згідно положень ст. 22 КПК України, а тому вважає за необхідне на даній стадії судового провадження задовольнити позиції прокурора, висловленій у відповідному списку.
З урахуванням викладеної думки суду, на даний час є недоцільним витребування будь-яких документів чи речей.
Сторони не позбавлені права заявити повторні клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей, зокрема, і під час безпосередньо судового розгляду згідно положень ст. 350 КПК України.
Окрім того, згідно з частиною 1 статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Відповідно до частини 2 статті 314-1 КПК України, досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Враховуючи, що відповідно до статті 19 Закону України «Про пробацію» права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, складання досудової доповіді слід доручити Шевченківському районному відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області, направивши копію ухвали начальнику органу пробації для виконання.
Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-316, 334, 369 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 задовольнити частково.
Продовжити дію обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.08.2020 року:
- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;
Продовжити дію відсторонення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади начальника Регіонального офісу водних ресурсів у Харківській області.
Строк дії ухвали до 17 лютого 2021 року.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 28 грудня 2020 року о 14 годині 15 хвилин.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого, його захисника, а також осіб для допиту як свідків в частині погодженої позиції прокурора.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий: