Номер провадження:1-кп/521/161/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 року м. Одеса
Малиновським районним судом м. Одеси у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1
судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретар ОСОБА_4
прокурор ОСОБА_5
захисник ОСОБА_6
за участі обвинуваченого ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі в порядку ст.ст. 75, 81 КПК України клопотання сторони захисту щодо відводу складу суду за кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Стороною захисту заявлений відвід складу суду за кримінальним провадженням за тієї підставі, що захисник не погоджується з рішенням суду щодо забезпечення розгляду справи.

Прокурор просив відмовити в задоволені відводу.

Вислухавши думку сторін, суд вважає, що відвід заявлений не обґрунтовано з наступних підстав.

Розглядаючи питання щодо розгляду відводу, суд виходить з принципу диспозитивності, який закріплений в п. 19 ч.1 ст. 7 та ст. 26 КПК України.

В судовому засіданні сторона захисту не послалася на будь-які обставини, які перелічені в ст. 75 або ст. 76 КПК України, а суд самостійно не може відшукувати сказані підстави.

Вирішуючи питання про відвід суд виходить не лише з вимог КПК України, а й враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 року Європейський суд з прав людини зазначає: п. 49 Рішення - Відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Суд вважає, що з точки зору суб`єктивного та об`єктивного критеріїв відсутні будь-які підстави для задоволення відводу, так як всі дії складу суду щодо дослідження доказів відбувалися на підставі вимог КПК України.

При цьому суд вважає за необхідне в котрий раз наголосити на тому, що інше, ніж передбачене КПК України, розуміння стороною захисту вимог КПК України, щодо загальних засад кримінального провадження, розгляду клопотання під час судового розгляду не може свідчити про упередженість та зацікавленість складу суду.

Суд, викладаючи підстави для відмови к задоволенні клопотання практично не відходить від текста ухвали від 05 квітня 2019 року, з іншого боку, вбачає ознаки самоусунення адвоката від виконання обовязків, які покладені на нього, відповідно до 45-47, 52 КПК України, в звязку з чим розглядає заявлений відвід.

Приймаючи рішення щодо забезпечення розгляду справи, суд виходить з того, що законодавець передбачив відповідні стадії досудового та судового розгляду, під час яких сторона обвинувачення або суд повинен надати можливість ознайомлення з матераілами справи та робити з них копії (290 та 317 КПК України), які вже минули та думку яку висловив Верховний Суд під час розгляду провадження № 51-5285км18.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 75, 81, 350 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволені скарги сторони захисту про відвід складу суду за провадженням ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3