233 № 233/4988/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року м. Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали об`єднаного кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000857 від 10 липня 2019 року, за №0000075 від 18 січня 2020 року та за №0000514 від 22 травня 2020 року стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Уфа, Росія, громадянина України, має середню спеціальну освіту, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. 3 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебувають матеріали об`єднаного кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000857 від 10 липня 2019 року, за №0000075 від 18 січня 2020 року та за №0000514 від 22 травня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. 3 КК України.

До обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого спливає 18 вересня 2020 року.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення з учасниками судового розгляду питання щодо доцільності продовження застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор вважав за доцільне продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , обґрунтовуючи це тим, що ризики, які існували при обранні такого виду запобіжного заходу до теперішнього часу не зникли і продовжують існувати.

Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 не заперечували проти продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21 липня 2020 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 18 вересня 2020 року.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 перебуває на стадії судового розгляду.

Враховуючи, що розгляд кримінального провадження неможливо завершити до закінчення строку дії запобіжного заходу, тобто до 18 вересня 2020 року, суд, не роблячи передчасних висновків щодо вини обвинуваченого ОСОБА_5 , дійшов висновку про доцільність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не даючи при цьому оцінки зібраним доказам , та приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

-ризик переховування ОСОБА_5 від суду, що підтверджується тим, що суворість покарання за вчинення тяжкого кримінального правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років може бути визнане ним більш небезпечними ніж втеча. У зв`язку з чим запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не надасть повної можливості контролювати обвинуваченого та забезпечити розгляд кримінального провадження;

-ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та продовження злочинної діяльності, підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення, будучи при цьому у статусі обвинуваченого у кримінальному провадженні, яке перебуває на стадії судового розгляду з 2019 року, крім того, останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних злочинів, за які відбував покарання у місцях позбавлення волі.

Судом враховано також особу обвинуваченого. Так, ОСОБА_5 є працездатний, відсутність стійких соціальних зв`язків, на медичних обліках не перебуває, за місцем мешкання характеризується посередньо, обвинувачується в тому числі у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

За таких обставин, суд вважає, що обраний стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду.

Враховуючи, що на даний час не відпали, а є дійсними та триваючими ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 , що на даний час виключає можливість зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Європейський суд з прав людини визнає виправданим тривале тримання під вартою за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності встановлених ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України обвинуваченому необхідно визначити розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який суд вважає достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків під час судового розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193-199, 331 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:

Продовжити строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Уфа, Росія, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Бахмутська установа виконання покарань (№6)» в Донецькій області на строк 60 (шістдесят) днів, тобто по 14 листопада 2020 року.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 42040 грн. (сорок дві тисячі сорок) гривень 00 коп.

У разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з м. Костянтинівка Донецької області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не вчиняти правопорушень.

На ухвалу учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1