Справа №: 398/1295/20
провадження №: 1-кп/398/327/20
УХВАЛА
"11" серпня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000734 від 08 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України

В С Т А Н О В И В:

Судом на обговорення поставлено питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою відповідно до вимог ст. 331 КПК України, оскільки строк його тримання під вартою закінчується 14 серпня 2020 року та до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин.

Прокурор вважає за доцільне продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів, у зв`язку з чим заявив відповідне клопотання. Клопотання обґрунтовано тим, що на теперішній час продовжують існувати ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, які існували на час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити відносно нього запобіжний захід на домашній арешт. Також він зазначив, що не ухилявся від слідства та з`являвся за кожним викликом слідчого, а також не буде ухилятися від явок в судові засідання.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та просив змінити відносно обвинуваченого запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою судом перевіряється факт того, що ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та його продовження, не зменшились та продовжують існувати.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, яке є тяжким злочином, за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк до шести років, а тому усвідомлюючи ступінь тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, існує ризик того, що обвинувачений буде переховуватися від суду та без перешкод залишить своє місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню.

Крім того, обвинувачений раніше судимий, в тому числі і за вчинення злочинів із застосуванням насильства. При цьому, обвинувачений до затримання проживав разом зі свідком ОСОБА_6 , яка судом безпосередньо не допитана, а тому продовжує існувати ризик того, що він зможе незаконно впливати на вказаного свідка з метою зміни наданих нею показань під час досудового розслідування.

У обвинуваченого відсутнє законне джерело одержання доходу чи/або заробітної плати. ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, має не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, за попередній вироком звільнений від відбування покарання з іспитовим строком, який на даний момент не закінчився. Ознака повторності інкримінованого обвинуваченому злочину, свідчить про ігнорування ним принципу мирного володіння майном. Ці обставини в сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що існує ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень.

Зазначені обставини виправдовують тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою та вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним вище ризикам.

Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом не встановлено.

Стороною захисту не надано доказів того, що підстави та ризики, якими обґрунтовувалось обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, перестали існувати. Крім того, обставини, на які посилається обвинувачений та захисник вже були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, а також не спростовують зазначеного висновку суду.

За таких обставин, враховуючи, що строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою закінчується 14 серпня 2020 року та до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин, суд вважає за доцільне продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого.

З тих же підстав суд вважає недоцільним змінювати зазначений запобіжний захід на інший, більш м`який, оскільки жоден із запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням від вартою, не забезпечить належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці, тобто з 11 серпня 2020 року до 09 жовтня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1