справа №619/3057/20
провадження №1-кс/619/1156/20
Ухвала
іменем України
13 листопада 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000680 від 05.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

встановив:
13 листопада 2020 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: шприц ємкістю 10 мл. який заповнений рідиною темно-коричневого кольору до відмітки 5.5. мл., полімерний пакет білого кольору з насінням схожим на мак у вологому стані.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 04.06.2020 до Дергачівського ВП надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що мешканка смт Солоницівка на ім`я ОСОБА_6 за місцем свого мешкання виготовляє та вживає наркотичну речовину «екстракт опію».

Під час досудового розслідування встановлено особу жінки яка займається виготовленням, зберіганням та вживанням наркотичних речовин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є депутатом по будинку АДРЕСА_1 пояснив, що останній час від жителів смт Солоницівка почали надходити усні скарги на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , про те, що з квартири в якій мешкає остання чутно запах розчиннику. Окрім того, ОСОБА_6 на зауваження не реагує, що обурює місцевих мешканців, до неї часто додому ходять підозрілі особи. Вказана поведінка є неприйнятною, оскільки викликає тривогу у оточуючих і порушує громадський спокій.

Допитана в якості свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що проживає за адресою: АДРЕСА_3 пояснила, що з квартири ОСОБА_7 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 на другому поверсі доносить запах розчинника, що обурює сусідів, так як останні переймаються за своїх дітей. Окрім того, ОСОБА_6 на зауваження не реагує, що обурює місцевих мешканців, до неї часто додому ходять підозрілі особи. Вказана поведінка є неприйнятною, оскільки викликає тривогу у оточуючих і порушує громадський спокій.

12.11.2020 під час обшуку квартири АДРЕСА_4 було виявлено та вилучено : шприц ємкістю 10 мл. який заповнений рідиною темно-коричневого кольору до відмітки 5.5. мл., полімерний пакет білого кольору з насінням схожим на мак у вологому стані.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України шприц ємкістю 10 мл. який заповнений рідиною темно-коричневого кольору до відмітки 5.5. мл., полімерний пакет білого кольору з насінням схожим на мак у вологому стані є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з вищезазначених підстав.

Слідчий суддя, дослідивши докази, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Як зазначено вище 05.06.2020 відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0000680 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання старшого слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000680 від 05.06.2020 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: шприц ємкістю 10 мл. який заповнений рідиною темно-коричневого кольору до відмітки 5.5. мл., полімерний пакет білого кольору з насінням схожим на мак у вологому стані.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1