Справа № 202/6179/20
Провадження № 1-кс/202/7442/2020
УХВАЛА

15 жовтня 2020 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання прокурора першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000757,
ВСТАНОВИВ:

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000757, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 09 жовтня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
13 жовтня 2020 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання прокурора першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000757.
Дане клопотання, згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді, було передано слідчому судді 13 жовтня 2020 року.
Згідно з матеріалами клопотання, 09.10.2020 року приблизно о 20.30 годині, на автодорозі М-29 в Дніпровському районі Дніпропетровської області, в районі 177 км + 400 м, автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , скоїв наїзд на невстановленого велосипедиста, спричинивши останньому тілесні ушкодження, від яких він загинув на місці пригоди.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.10.2020 року за №0000757 з правовою кваліфікацією ч.2 ст.286 КК України.
10.10.2020 року в ході проведення огляду вилучений з механічними пошкодженнями автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , який направлено на зберігання на територію майданчика тимчасового тримання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: м.Дніпро, вул.Передова, 427.
10.10.2020 року автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 01.08.2020 року, належить ОСОБА_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , є основним об`єктом кримінального правопорушення пов`язаного з його експлуатацією та керуванням, по ньому будуть проводитися судово-автотехнічна експертиза, судова транспортно-трасологічна експертиза та судова експертиза технічного стану автомобіля, з метою забезпечення всебічності, повноти та об`єктивності дослідження усіх обставин справи, вважає за необхідним накласти арешт на вище вказаний автомобіль з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування, так як існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину та підлягає збереженню.
Прокурор в судове засідання не з`явився, натомість надав заяву, відповідно до якої просив здійснити розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

В силу вимог ст. 172 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність учасників провадження, оскільки їх неявка не є перешкодою у розгляді.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 10.10.2020 року в ході проведення огляду місця ДТП, вилучений автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 01.08.2020 року, належить ОСОБА_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 .
Постановою слідчого від 10 жовтня 2020 року автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000757.
Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні, а також те, що є достатні підстави вважати, що воно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про арешт майна із встановленням заборони відчуження, розпорядження та використання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000757 - задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 01.08.2020 року, належить ОСОБА_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонити особам у володінні, користуванні яких знаходиться вказаний транспортний засіб, відчуження, розпорядження та використання автомобіля "Toyota Camry", реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1