Провадження № 1-кп/947/1200/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2020 року Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні в місті Одесі, кримінальне провадження, внесене доЄРДР за № 0000121 від 24.07.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.
Захисник ОСОБА_4 заявила клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п.1 ч.2 ст. 284, 350 КПК України та звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.
Захисник ОСОБА_4 в обґрунтування клопотання зазначила, що обвинувачений ОСОБА_5 свою вину у вчинені інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч.1 ст. 309 КК України визнав в повному обсязі, та щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, добровільно видав працівникам поліції полімерний пакет із речовиною, та добровільно надав пояснення щодо її придбання. Крім того, матеріальна шкода кримінальним правопорушенням не спричинена.
Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що він 23.07.2020 року заказав через Телеграм канал наркотичний засіб, щоб його спробувати, та через банківський термінал сплатив гроші, відправив номер квитанції і отримав адресу закладки наркотичного засобу. Потім він забрав наркотичний засіб, та у безлюдному місці його вжив. Він після отримання наркотичного засобу, в своєму телефоні знищив переписку щодо його придбання і при допиті у слідчого у нього вже не було переписки. Вчиненому він щиро кається.
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_4 , за відсутністю законних підстав передбачених ст. 45 КК України.Так, обвинувачений ОСОБА_5 в ході досудового слідства взагалі відмовився від надання пояснень в порядку ст. 63 Конституції України, що спростовує твердження захисника щодо щирого каяття обвинуваченого у вчиненому проступку.
Суд, вислухав думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, та клопотання захисника, прийшов до наступного.
Злочин за ч. 1 ст. 309 КК України, у вчиненні якого обвинувачується, ОСОБА_5 належить до категорії кримінальних проступків (виходячи з санкції ч.1 ст.309 КК України). Потерпілі у кримінальному провадженні відсутні, матеріальна шкода кримінальним правопорушенням не спричинена.
Відповідно до ст.45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пленум Верховного Суду України в п. 2 постанови №12 від 23.12.2005 року "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", роз`яснив, що особу можна звільнити від кримінальної відповідальності лише за наявності визначених у КК України умов і підстав. Умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення нею певного умисного злочину, незалежно від того, закінчено його чи ні, вчинений він одноособово чи у співучасті. Підставою такого звільнення може бути або певна поведінка особи після вчинення злочину, яку держава заохочує (дійове каяття, примирення винного з потерпілим, припинення злочинної діяльності та добровільне повідомлення про вчинене тощо), або настання певної події (наприклад, зміна обстановки, закінчення строків давності).
При вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) під час судового розгляду справи повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК України. Судам слід звернути увагу на те, що ухвалити рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності можна лише за наявності її згоди на закриття справи з відповідної підстави.
В пункті третьому зазначеної постанови, Пленум Верховного Суду також роз`яснює, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Тобто дійове каяття характеризується складовими елементами, взятими у своїй єдності, у даному випадку: щирим розкаянням у вчиненому злочині та активним сприянням розкриттю цього злочину. Активне сприяння розкриттю злочину це будь-які дії особи, яка вчинила злочин, що мають на меті надати допомогу правоохоронним органам у встановленні обставин даної справи, а також осіб, які брали участь у вчиненні злочину або були причетні до нього.
На переконання суду, у матеріалах кримінального провадження, досліджених судом, відсутні будь-які дані, які б вказували на активне сприяння ОСОБА_5 розкриттю злочину, разом з тим належна процесуальна поведінка ОСОБА_5 під час досудового розслідування є обов`язком обвинуваченого (підозрюваного).
Відмовляючи у задоволенні клопотання захисника про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, суд також враховує, що обвинувачений ОСОБА_5 в ході досудового розслідування відмовився від надання пояснень в порядку ст. 63 Конституції України.
На підставі викладеного, ст. 350 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття провадження у справі, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1