Єдиний унікальний номер судової справи 201/7027/20
Номер провадження 1-кс/201/3186/2020
УХВАЛА
Іменем України

22 вересня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи прокуратури Дніпропетровської області у кримінальному провадженні за № 0003678, відомості про яке внесені до ЄРДР 07.09.2016р. за ознаками ч. 1 ст. 382 КК України, щодо не розгляду клопотання,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою, в якій просить визнати бездіяльність уповноваженої особи прокуратури Дніпропетровської області у кримінальному провадженні № 0003678 відомості про яке внесені до ЄРДР 07.09.2016р. за ознаками ч. 1 ст. 382 КК України та зобов`язати прокурора винести постанову за клопотанням заявника та надіслати її. Також, в разі необхідності, поновити строк на оскарження бездіяльності слідчого.

В обґрунтування скарги заявник вказав, що він 17.07.2020р. звернувся до прокуратури Дніпропетровської області з клопотанням про скасування постанови про закриття кримінального провадження №0003678. Станом на день подання скарги, як зазначає заявник, жодних постанов не отримував та будь-якої інформації щодо руху його клопотання йому надано не було.

На підставі вищевикладеного, просив вимоги скарги задовольнити та зобов`язати прокурора винести постанову за його клопотанням.

ОСОБА_4 подав заяву про розгляд скарги без його участі та без застосування технічної фіксації судового засідання. Враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України суддя слідчий вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник прокуратури Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, про дату, місце і час розгляду скарги був повідомлений належним чином.

Неявка прокурора не перешкоджає розгляду скарги, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

Ураховуючи неприбуття сторін у судове засідання для розгляду скарги, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Суддя слідчий, дослідивши матеріали скарги, встановив таке.

Як видно з матеріалів скарги в провадженні Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП у Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0003678 відомості про яке внесені до ЄРДР 07.09.2016р. за ознаками ч. 1 ст. 382 КК України.

17.07.2020р. ОСОБА_3 звернувся до прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_5 і заступника прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 з клопотанням про скасування постанови про закриття кримінального провадження №0003678 відносно адвоката ОСОБА_7 , та з інших процесуальних питань, за наслідками розгляду клопотання просив повідомити письмово у встановлений чинним законодавством строк.

У своєму клопотанні вказував, що 27.04.2020р. він отримав листа від заступника начальника СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 від 27.03.2020р. за №2/к-77, яким повідомлено про закриття кримінального провадження №0003678 у черговий раз на підставі того, що ОСОБА_3 не є потерпілим у кримінальному провадженні. Однак це спростовується постановою слідчого Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 від 04.02.2019р. і ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_10 від 06.02.2019р. Вказував, що постанова не відповідає вимогам п. 2 ч.5 ст. 110 КПК України, а відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні з підстав його упередженості.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши скаргу, додані до неї матеріали приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1-5 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно за ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Аналізуючи вищезазначену норму, клопотання подане заявником 17.07.2020р. має бути розглянуте прокурором протягом трьох днів з моменту подання, надати відповідь відносно клопотання та повідомити потерпілого про винесене рішення належним чином. Враховуючи те, що вищезазначене не було виконано, скарга підлягає задоволенню.
Згідно з п.1 ч. 1 ст. 303 КПК України може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню шляхом зобов`язання уповноваженої особи прокуратури Дніпропетровської області відповідно до положень ст. 220 КПК України негайно розглянути клопотання від 17.07.2020р. потерпілого ОСОБА_3 , про повідомити заявника шляхом складення і направлення відповідної постанови на адресу заявника.

Відповідності до приписів ч. 2 ст. 307 КПК України, рішення слідчого судді може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Також заявником порушено 10-тиденний строк звернення до суду зі скаргою, але він не був обізнаний про хід досудового розслідування і фактично, станом на подання скарги, жодних постанов прокурора, прийнятих в порядку ст. 220 КПК України не отримував та будь-якої інформації щодо руху клопотання не було надано. Скарга була подана 27.07.2020р., однак ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2020р. скаргу було повернуто заявникові. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18.08.2020р., ухвалу суду першої інстанції скасовано, справу передано для призначення розгляду в суді першої інстанції. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08.09.2020р. в задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_1 було відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. За вказаних обставин суд не вважає строк подання скарги порушеним.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 91, 93, 94, 107, 110, 303 - 307 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи прокуратури Дніпропетровської області у кримінальному провадженні за № 00003678, відомості про яке внесені до ЄРДР 07.09.2016р. за ознаками ч. 1 ст. 382 КК України, щодо не розгляду клопотання - задовольнити.
Зобов`язати уповноважену особу прокуратури Дніпропетровської області відповідно до положень ст. 220 КПК України негайно розглянути клопотання від 17.07.2020р. потерпілого ОСОБА_3 , про повідомити заявника шляхом складення і направлення відповідної постанови на адресу заявника.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 24 вересня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1