Справа № 755/6914/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" серпня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді секретаря судових засідань за участю прокурора ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001757 від 04.03.2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 317 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

17 серпня 2020 року старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживає в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_6 .
Приміщення вищезазначеної квартири ОСОБА_5 утримував та надав своїм знайомим в якості місця для незаконного вживання наркотичних засобів.
Так, 26.05.2020 в період часу з 16 години 32 хвилин до 17 години 13 хвилин, під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , співробітниками поліції, в квартирі було виявлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка добровільно надала для вилучення з правої кишені власної кофти: 1 (один) прозорий поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, 1 (один) прозорий поліетиленовий пакет з грудко подібною речовиною рослинного походження зеленого кольору.
Також, під час проведення обшуку і приміщенні квартири знаходився ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який добровільно надав з правої руки для вилучення: грудко подібну речовину рослинного походження зеленого кольору.
Також, під час проведення обшуку і приміщенні квартири знаходився ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який добровільно надав для вилучення: прозору пластикову ємкість з нашаруванням речовини невідомого походження білого кольору, 1 (один) медичний шприц об`ємом 2 мл з залишками речовини бурого кольору.
Зазначеним вище особам, 26.05.2020 ОСОБА_5 надав приміщення квартири, в якій мешкав, якості місця для вживання наркотичних засобів.
В приміщенні квартири, під час обшуку було виявлено та вилучено: 2 (дві) пластикові трубки, 1 (один) медичний шприц об`ємом 2 мл з залишками речовини бурого кольору, 2 (два) зіп-пакети із залишками речовини білого кольору, 1 (один) медичний шприц об`ємом 20 мл який заповнений прозорою рідиною невідомого походження до позначки 2 мл, 4 (чотири) скляні колби з нашаруванням речовини невідомого походження чорного кольору; 1 (одна) скляна стопка з надписом «Головний на дорозі» з нашаруванням речовини невідомого походження білого кольору, згорток з фольги із нашаруванням речовини невідомого походження чорного кольору, скляна ємкість об`ємом 100 мл зі згортком з фольги з нашаруванням невідомої речовини чорного кольору та трубкою з боку, схожий на пристрій для куріння, обрізану пластикову ємкість та наперсток виготовлений з корки із залишками речовини невідомого походження чорного кольору, прозору пластикову ємкість об`ємом 5 л, всередині якої у великій кількісті медичні шприци різного об`єму та з залишками невідомого походження бурого кольору, 1 (один) прозорий поліетиленовий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору, 1 (один) медичний шприц об`ємом 2 мл з залишками речовини бурого кольору, 1 (один) медичний шприц об`ємом 2 мл з залишками речовини бурого кольору, 1 (один) пристрій для паління з залишками речовини невідомого походження чорного кольору.
Згідно з висновком експерта № 11-2/3559 від 30.06.2020:
1. Надані на дослідження порошкоподібні речовини білого кольору містять наркотичний засіб, обіг якого обмежено.
Надані на дослідження подрібнені речовини рослинного походження зеленого кольору особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено.
Надана на дослідження порошкоподібна речовина чорно-фіолетового кольору прекурсор, стосовно якого встановлюються заходи контролю.
2. Надані на дослідження порошкоподібні речовини білого кольору містять наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон (фенадон).
Надані на дослідження подрібнені речовини рослинного походження зеленого кольору особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс.
Надана на дослідження порошкоподібна речовина чорно-фіолетового кольору прекурсор, стосовно якого встановлюються заходи контролю калій перманганат.
Маса метадону (фенадону) у речовинах становить 0,0001 г та 0,0074 г.
Загальна маса метадону (фенадону) у речовинах складає 0, 0075 г.
Маса канабісу (в перерахунку на висушену речовину) становить 0,80 г, 0,34 г, 0,39 г.
Загальна маса канабісу (в перерахунку на висушену речовину) складає 1,53 г.
Маса калію перманганату становить 0,488г.
3. У нашаруваннях речовин чорно-коричневого кольору на наданих на дослідження предметах виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено.
В наданих на дослідженнях нашаруваннях на предметах речовин бурого, білого, чорного та білого кольорів та безбарвній рідині наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів не виявлено (в межах чутливості використаних методів дослідження).
4. У нашаруваннях речовин чорно-коричневого кольору на наданих на дослідження предметах виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено екстракт канабісу.
Маса екстракту канабісу (в перерахунку на суху речовину) становить 0,04 г, 0,04 г, 0,01 г, 0,01 г, 0,02 г, 0,03 г.
Загальна маса екстракту канабісу (в перерахунку на суху речовину) складає 0,15 г.
Канабіс та екстракт канабісу, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року №770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список № 1 особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено» в «Таблиці І», є особливо небезпечними наркотичними засобами, обіг яких заборонено.
Метадон (фенадон), згідно зі Списком № 1 «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» Таблиця ІІ «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 06.06.2000 №770, є наркотичним засобом, обіг якого обмежено.
Калію перманганат, згідно Постанови Кабінету міністрів України № 770 від 06 травня 2000 року «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Список № 2 прекурсорів, стосовно яких встановлюються заходи контролю» в «Таблиці IV», є прекурсором, стосовно якого встановлюються заходи контролю.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що своїми умисними діями вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 317 КК України, а саме: надання приміщення для незаконного вживання наркотичних засобів.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 317 КК України, повністю доведена та підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколами допиту свідків, іншими матеріалами кримінального провадження. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального, правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 317 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, більш м`який запобіжний захід, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки підозра є обґрунтованою, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не має офіційного місця роботи і стабільного джерела доходу, може вчиняти інші корисливі злочини, впливати на свідків та перешкоджати іншим чином на встановлення істини у кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_4 підтримала клопотання, крім того зазначила, що підозрюваний ОСОБА_5 завжди вчасно з`являється за викликом до поліції, завжди на зв`язку.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що він не має наміру переховуватися від слідства та суду, завжди вчасно з`являється до працівників поліції.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 317 КК України.

Крім того, у судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 має місце реєстрації у м. Києві та постійне місце проживання в м. Києві, зазначив, що не має наміру ухилятися від слідства та суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На момент розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, доказів про те, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування, перешкоджав якимось чином кримінальному провадженню, прокурором надано не було.

Також прокурором, окрім констатації, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Твердження прокурора про тяжкість вчиненого злочину не є достатнім для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У справі «Мамедова проти Росії» 7064/05 від 01 червня 2006 року щодо недостатності посилання на тяжкість злочину та ймовірне покарання Європейський суд зазначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

Також у Рішенні Європейського суду у справі «Мюллер проти Франції» 21802/93 від 17 березня 1997 року зазначено: «щодо небезпеки вчинення нових злочинів, то посилання на минуле особи не може бути достатнім для обґрунтування відмови в звільненні».

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує і правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані запобіжні заходи тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок суду постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором, на момент розгляду клопотання, доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений статтею 177 КПК України, зокрема, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо нього виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим, необхідно застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного ОСОБА_5 на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладенням інших обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 183-184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , до 15 жовтня 2020 року та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого чи суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Заборонити ОСОБА_5 залишати цілодобово житло, за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 15 жовтня 2020 року включно, такі обов`язки:

1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год. 00 хв. 17 серпня 2020 року.

Слідчий суддя: