н/п 1-кс/953/7913/20
"15" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність співробітників Київського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2020 року, -
До Київського районного суду м. Харкова 12.10.2020 надійшла вказана скарга, в якій скаржниця просить зобов`язати уповноважену особу Київського ВП ГУНП в Харківській області на підставі заяви громадянки ОСОБА_3 від 30.09.2020 року про кримінальне правопорушення, передбачене ст.ст.397, 398, 399 КК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення та розпочати його досудове розслідування.
В обґрунтування скарги заявниця зазначає, зокрема, що 30.09.2020 до Київського ВП ГУ НП в Харківській області подано заяву від ОСОБА_3 про вчинення громадянином ОСОБА_4 та його співмешканкою ОСОБА_5 , який проживає у квартирі АДРЕСА_1 , 28.09.2020, 29.09.2020, 30.09.2020 в період 22-23 годин замаху на проникнення до її квартири АДРЕСА_2 , що також є місцем роботи адвоката і зберігання адвокатської таємниці. Крім того заявниця зазначила, що щовечора він намагався зламати вхідні двері, вибити двері за допомогою молотка. Зокрема, 30.09.2020 о 22:15 окрім намагання вибити вхідні двері за допомогою молотка, ним був зламаний світлодіод охоронної сигналізації, що знаходився над вхідними дверми до її квартири, а також обговорювали з сусідом, що мешкає в квартирі АДРЕСА_3 зазначеного будинку, способи припинення електропостачання до квартири заявниці шляхом пошкодження силового кабелю, що знаходиться у під`їзді, з метою виводу з ладу охоронної сигналізації для полегшення проникнення до місця здійснення адвокатської діяльності, тобто скоїли кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 397, 398, 399 КК України. Станом на 09.10.2020 приписи кримінального процесуального законодавства України не виконані.
Про дату, час та місце розгляду скарги заявниця ОСОБА_3 повідомлена судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явилася, однак 13.10.2020 подала до суду заяву, у якій просила скаргу розглянути без її участі, скаргу підтримує та просить задовольнити в повному обсязі (а.с. 9).
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, відсутність суб`єкту оскарження не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, на підставі чого слідчий суддя розглядає скаргу за відсутності представника суб`єкту оскарження.
В свою чергу, статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином і з урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності скаржника та представника Київського ВП ГУНП в Харківській області.
Слідчий суддя, дослідивши документи та оцінивши докази за скаргою, приходить до наступного.
Зі змісту скарги та доданих до неї документів слідує, що 30.09.2020 до Київського ВП ГУ НП в Харківській області подано заяву від ОСОБА_3 про вчинення громадянином ОСОБА_4 , який проживає у квартирі АДРЕСА_1 , 28.09.2020, 29.09.2020, 30.09.2020 щовечора намагався проникнути до її квартири, що також є місцем роботи адвоката та зберіганням адвокатської таємниці. Щовечора намагається зламати вхідні двері, вибити двері за допомогою молотка. Зазначені дії свідчать про замах на діяльність адвоката та адвокатську таємницю, чим грубо порушуються ст. ст. 20, 21, 23 Закону України «Про адвокатську діяльність», а також ст. ст. 397, 398, 399 Кримінального Кодексу України кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 397, 398, 399 КК України (а.с.1-3).
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, дізнавач, прокурор.
В ст. 3 КПК України визначено, що терміни, що їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, мають таке значення, зокрема,
п. 4-1 дізнавач - службова особа підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, у випадках, установлених цим Кодексом, уповноважена особа іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків;
п. 8 - керівник органу досудового розслідування - начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально-виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України та його заступники, які діють у межах своїх повноважень;
п. 15 - прокурор прокурор - особа, яка обіймає посаду, передбачену статтею 17 Закону України "Про прокуратуру", та діє у межах своїх повноважень;
п. 17 - слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально-виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.
Таким чином, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.
В межах даної скарги встановлено, що відомості за заявою ОСОБА_3 від 30.09.2020 про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені, що суперечить вимогам ст. 214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Разом з цим, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги в частині зобов`язання внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2020 саме за ст.ст. 397, 398, 399 КК України, при цьому виходить з наступного.
Згідно п.1.10. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України 30.06.2020 № 298, реєстраторами єдиного реєстру досудових розслідувань є прокурори, слідчі органів прокуратури, внутрішніх справ, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів державного бюро розслідувань (з моменту створення).
Відповідно до п.2.3 вищевказаного Положення, внесення відомостей до Реєстру шляхом занесення інформації, зазначеної у п.2.1 Положення здійснюється реєстратором.
Отже, правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення, наділений орган досудового слідства.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 303-307, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.
У задоволенні іншої частини скарги ОСОБА_3 - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1