УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

з участю прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0006148 від 02.09.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Києва, громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої в силу статті 89 КК України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке мотивована тим, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0006148 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні, 02.09.2020 ОСОБА_3 затримано в порядку статті 208 КПК України та їй 03.09.2020 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

У органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що підозрювана вчинила інкримінований злочин, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування ризиків для застосування запобіжного заходу слідчий зазначає, що підозрювана ОСОБА_3 може: переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставами підозрювати ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.
Захисник заперечував проти клопотання вказав на неправильну кваліфікацію кримінального правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_3 була засуджена в 2018 році до штрафу, який був сплачений нею в 2018 році, що свідчить про відсутність такої кваліфікуючої ознаки для частини другої статті 186 КК України як повторність, враховуючи, що станом на час вчинення інкримінованих діянь вона була не судимою особою, а також вказав на відсутність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Підозрювана заперечувала з приводу клопотання, пояснила, що злочин вона не вчиняла, переховуватися від слідства та суду не буде, просила застосувати інший, більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0006148 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні, 02.09.2020 ОСОБА_3 затримано в порядку статті 208 КПК України та їй 03.09.2020 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , її особу, вбачається за необхідне застосування до неї запобіжного заходу.
Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.
Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Слідчим суддею враховані доводи сторони захисту щодо відсутності судимості у підозрюваної в силу статті 89 КК України, враховуючи сплату нею штрафу за вироком ще в 2018 році, що впливає на правильність кваліфікації кримінального правопорушення, однак на стадії досудового розслідування та в межах розгляду даного клопотання слідчий суддя не здійснює перекваліфікацію кримінального правопорушення та не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані свідчать про ймовірну причетність ОСОБА_3 до подій вказаного злочину.

Відповідно до частини другої статті 194 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першої цієї статті, згідно якої це: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність лише одного ризику, передбаченого статтею 177 КПК України, а саме ймовірну можливість переховування від органу досудового розслідування та суду.

За частиною четвертою вказаної вище статті, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частинами п`ятої та шостої цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При розгляді клопотання суд має ретельно перевіряти дані про особу, щодо якої обирається запобіжний захід у виді тримання під вартою (вік, здоров`я, сімейний стан, соціальна занятість особи, вид діяльності, місце проживання п. п. 3-10 ч. 1 ст. 178 КПК).

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, стадію досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність та необхідність проведення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим доцільним є застосування запобіжного заходу.

Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрювану, зокрема, те, що вона раніше не судима, має громадянство України, наявність у неї постійного місця проживання, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, в тому числі наявність в неї родини, враховуючи, що органом досудового розслідування доведено причетність ОСОБА_3 до події інкримінованого злочину, приймаючи до уваги необґрунтованість стороною обвинувачення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, недоведеність прокурором недостатності застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів з метою запобігання зазначеним у клопотанні ризикам, а також виходячи з відсутності обставин необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого статтею 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та кримінальним процесуальним законом України в контексті зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, з покладенням передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України обов`язків, який в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та передбачить запобігання передбачених статтею 177 КПК України ризиків, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування, суду та незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення, існування яких підтверджуються матеріалами клопотання.
У зв`язку з чим в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, в межах строку досудового розслідування, до двох місяців, за адресою її місця проживання.
Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, звільнивши її з-під варти в залі суду негайно.

Покласти на підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня;

-прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Контроль за виконанням покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_3 визначити до двох місяців, в межах строку досудового розслідування, терміном до 02 листопада 2020 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного судупрокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1