Справа № 296/7151/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Іршанськ Хорошівського району Житомирської області, українця, громадянина України, не працюючого, з середньою освітою, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, притягувався до кримінальної відповідальності Володарськ-Волинським районним судом Житомирської області за ч.3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , в обґрунтування якого зазначає, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження № 0000297, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2020.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.07.2020 близько 02 години ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, прийшли за місцем проживання ОСОБА_8 до квартири АДРЕСА_2 з метою позики грошових коштів у останнього. На прохання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 надати в позику грошові кошти ОСОБА_8 відмовив, у результаті чого між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з одного боку та ОСОБА_8 з іншого боку виник словесний конфлікт.

У ході конфлікту у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник спільний злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб.

Реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8 , ОСОБА_5 наніс один удар кулаком руки в область плеча останнього, від завданого удару він не втримався на ногах і впав на підлогу. У подальшому ОСОБА_5 сів на ОСОБА_8 і продовжив наносити йому тілесні ушкодження кулаками обох рук в область голови та тулубу. Подолавши таким чином супротив ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 перетягнули ОСОБА_8 з підлоги на диван, після чого, продовжуючи свої спільні злочинні

дії, ОСОБА_7 почав тримати ОСОБА_8 за обидві руки, а ОСОБА_5 в свою чергу здавив шию ОСОБА_8 стороннім предметом, що знаходився поруч і таким чином ОСОБА_5 та ОСОБА_7 умисно вбили ОСОБА_8 .

Очевидцем зазначених подій стала співмешканка ОСОБА_8 ОСОБА_9 , яка, побоюючись з своє життя, залишила приміщення квартири та вибігла на вулицю. Побачивши це ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , розуміючи, що ОСОБА_9 викриє їх спільні злочинні дії, побігли за нею, маючи на меті умисно вбити останню.

Реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство двох осіб, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 наздогнали ОСОБА_9 у дворі будинку АДРЕСА_3 , у ході чого ОСОБА_7 зі спини кулаком руки наніс один удар в потилицю ОСОБА_9 , від якого вона впала на землю. З метою подолання супротиву ОСОБА_9 , ОСОБА_7 сів на останню, яка перебувала в положенні лежачі на спині, обома руками взявши предмет одягу, який був на ОСОБА_9 , почав її душити. У результаті зазначених дій ОСОБА_9 перестала чинити супротив та подавати ознаки життя. В свою чергу ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 перенесли останню до лісосмуги, що розташована через проїзну частину від вказаного вище будинку, де ОСОБА_5 сів ліворуч від ОСОБА_9 та вищевказаним предметом одягу почав душити останню, з метою доведення своїх спільних злочинних дій, направлених на умисне вбивство двох осіб, а саме ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Причиною смерті ОСОБА_8 та ОСОБА_9 настала внаслідок асфіксії дихальних шляхів.

07.07.2020 підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_7 затримано у порядку ст.208 КПК України.

08.07.2020 ОСОБА_5 та ОСОБА_7 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України.

09.07.2020 слідчим суддею Корольовського районного суду м. Житомира підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 04.09.2020.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні закінчується 04.09.2020 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно витребувати висновки молекулярно-генетичних експертиз, первинної та додаткової судово-медичних експертиз, судово-імунологічних експертиз, після проведення яких виникне необхідність у призначенні молекулярно-генетичних експертиз, у кінцевій редакції повідомити ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про підозру у вчиненні злочину, скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні та вручити їх копії підозрюваному і захиснику.

Метою застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявним ризикам, передбаченим п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість покарання за інкриміноване кримінальне правопорушення, може переховуватись від органу досудового розслідування; перебуваючи на волі може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки знаряддя вчинення кримінального правопорушення не встановлено у зв`язку з тим, що не завершено проведення експертного дослідження вилучених предметів та речей. Крім того, безпосередньо після вчинення злочину підозрюваними було вжито ряд заходів для приховування злочину. При застосуванні більш м`якого запобіжного заходу ряд речових доказів, які наразі не виявлені органом досудового розслідування, можуть бути знищені підозрюваними. Також підозрюваний може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, оскільки свідками у провадженні є особи, які відомі підозрюваним і проживають в одному населеному пункті. Крім того, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом неприбуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду, оскільки він не працевлаштований, зловживає алкогольними напоями.

Також є достатні підстави вважати, що у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки в ході вчинення умисного вбивства ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та його спільник ОСОБА_7 умисно вбили прямого очевидця зазначеного злочину ОСОБА_9 .

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , з метою запобігання наявним ризикам просить клопотання задовольнити.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала з підстав, зазначених у клопотанні, а також пояснила, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає клопотання в частині наявності ризиків безпідставним. Також просить врахувати ту обставину, що підозрюваний деякий час працював.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 07.07.2020 ОСОБА_5 та ОСОБА_7 затримано у порядку ст.208 КПК України.

08.07.2020 ОСОБА_5 та ОСОБА_7 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України.

09.07.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 04.09.2020.

27.08.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до п`яти місяців, тобто до 07.12.2020.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального

провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (ч.4 ст.183 КПК України).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(с) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 36).

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).

Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, на час розгляду клопотання є достатніми та дають підстави вважати, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України, що підтверджується, зокрема, протоколами огляду місця події від 07.07.2020; протоколами обшуку від 07.07.2020; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 07.07.2020; протоколами огляду трупів ОСОБА_9 , ОСОБА_8 від 08.07.2020; іншими

доказами, отриманими в ході досудового розслідування та долученими до матеріалів клопотання.

Крім того, прокурор у судовому засіданні вказала на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працює та згідно наданої виробничої характеристики, пропрацювавши неповних три місяці, був звільнений з посади за прогули без поважних причин, що підтверджує відсутність у підозрюваного законного джерела доходів. Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України, яке відповідно до положень ст.12, п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України є особливо тяжким злочином, та, передбачаючи покарання за вчинення злочину у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності; може незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного; може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки знаряддя вчинення кримінального правопорушення не встановлено та безпосередньо після вчинення злочину підозрюваними було вжито заходів для приховування злочину, а також може продовжити вчинення інших кримінальних правопорушень, отже прокурором у судовому засіданні доведено, що ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які враховувались при обранні підозрюваному запобіжного заходу, не зменшилися і продовжують існувати.

При цьому доводи захисника не переважають над наявністю існуючих ризиків, у тому числі й тому, що на час вчинення інкримінованого злочину підозрюваний перебував у стані алкогольного сп`яніння, а у наданій, на думку захисника, позитивній характеристиці підозрюваного як випускника навчально-виховного закладу також зазначається й про несистематичні відвідування школи та безвідповідальне ставлення до навчання.

Будь-яких інших обставин, які би свідчили про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, ніж тримання під вартою, не встановлено, тому, враховуючи вищевикладене, а також те, що наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 діб без визначення розміру застави відповідно до ч.4 ст.183 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 ..

Строк дії ухвали до 03.11.2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1