Справа № 461/7679/20
Провадження № 1-кс/461/6154/20
21.09.2020 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18 вересня 2020 року близько 22 год. 30 хв. ОСОБА_7 , перебуваючи на вул. Джерельній, 26 у м. Львові діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, застосовуючи до ОСОБА_8 фізичне насильство, яке не було небезпечним для життя чи здоров`я, що виразилось у нанесені численних ударів у різні частини тіла потерпілого, відкрито викрав наручний годинник сірого кольору із шкіряним ремінцем чорного кольору марки «IWC» вартістю 2000 грн., рюкзак чорного кольору марки «terranova», в якому знаходились: флеш накопичувач на 4 GB вартістю 120 грн., флешнакопичувач на 8 GB вартістю 160 грн., флеш накопичувач на 16 GBвартістю 200 грн., навушники макри «Panasonic» вартістю 100 грн., светер чорного кольору вартістю 100 грн., а також інші особисті речі, котрі матеріальної цінності для нього не становлять. Внаслідок злочинних дій ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_8 заподіяно майнову шкоду на загальну суму 2680 грн.
19.09.2020 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному із насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Беручи до уваги наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, враховуючи особу підозрюваного неодноразово судимого, який згідно з офіційними даними не має міцних соціальних зв`язків, вчинив тяжкий злочин, у досудового розслідування є достатні підстави стверджувати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Враховуючи викладені обставини, слідчий та прокурор вважають, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, оскільки об`єктивно будуть існувати можливості для впливу підозрюваної на потерпілого як безпосередньо, так і за посередництвом сторонніх осіб, а також будуть існувати можливості для переховування від органу досудового розслідування, тому лише обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою може запобігти вказаним ризикам.
Враховуючи, що існують обґрунтовані ризики, передбачені ст.177 КПК України та неможливість запобігання їм шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, слідчий просить клопотання задовольнити.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні просять задовольнити подане клопотання покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечили проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили у задоволенні клопотання слідчого відмовити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 18.09.2020, протоколами огляду предмета (рюкзака потерпілого ОСОБА_8 вилученого протоколом огляду місця події та годинника потерпілого протоколом затримання) від 19.08.2020,показами потерпілого ОСОБА_8 , показами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора на підтримання внесеного клопотання, пояснення підозрюваного та думку його захисника, враховуючи особу ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину (ч.2 ст.186 КК України), санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, суд вважає, що у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, у зв`язку з чим запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу не є можливим, а тому приходжу до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 179, 184 КПК України, вважаю, що інші запобіжні заходи можуть не запобігти зазначеним вище ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, а тому приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Частиною 4 ст.183 КПК України визначено виключний перелік випадків у яких слідчий суддя має право при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо злочину, який спричинив загибель людини та щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжних захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З огляду на те, що даний злочин вчинений із застосуванням насильства, відсутні підстави для визначення розміру застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

Клопотання задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід - тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 діб - до 19.11.2020 року включно, без визначення розміру застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого Слідчого відділу Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали проголосишено 24.09.2020 року о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .