Справа № 274/4925/20
Провадження № 1-кс/0274/991/20
У Х В А Л А
Іменем України
23.07.2020 м. Бердичів
В ході досудового розслідування встановлено, що 21.07.2020 до Бердичівського ВП ГУНП надійшла заява ОСОБА_4 про те, що ОСОБА_5 самовільно, без будь - якого дозволу, намагається зібрати урожай зернових культур із земельних ділянок загальною площею 8,5 га, які належать ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , та з якими ОСОБА_4 уклала договір оренди.
Під час проведення перевірки по вказаному факту було встановлено, що згідно пояснення ОСОБА_4 06.10.2010 вона засіяла зерно пшениці на земельній площі 8,5 га, які належать ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , та з якими ОСОБА_4 уклала договір оренди. 20.02.2020 вона відправила комбайн для збору пшениці, але роботі завадив ОСОБА_5 по невідомій причині, після чого вона викликала поліцію.
Згідно пояснень ОСОБА_5 вказана земельна ділянка площею 10,45 га належить йому та його родині, але ОСОБА_4 вже не один рік самовільно засіває зерно та не сплачує орендної плати.
Зазначає, що вказане зерно пшениці визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Накладення арешту на майно дізнавачем обґрунтовано необхідністю збереження речових доказів та проведення ряду слідчих дій та експертиз.
Відповідно доч.1ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно з ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним статті 98 КПК України.
Виходячи з приписів, що містить ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Разом з тим, ознайомившись з клопотанням, слідчим суддею встановлено, що у клопотанні дізнавачем не вказано кому належить майно, на яке просить накласти арешт.
Окрім того, дізнавачем в резолютивній частині клопотання не конкретизовано місцезнаходження тимчасово вилученого майна.
Також до клопотання не долучено постанови про визнання майна речовим доказом.
Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Отже, враховуючи зазначені вище недоліки, які містяться в клопотанні дізнавача, слідча суддя вважає, що дане клопотання підлягає поверненню прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
На підставі викладеного і керуючись 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и в :
Тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого вище строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала виконується негайно.

Копію ухвали невідкладно направити прокурору

Ухвала остаточна.

Слідча суддя ОСОБА_1