У Х В А Л А

20 жовтня 2020 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1
за участю слідчого ОСОБА_2 ,
секретаря - ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 року,-
В С Т А Н О В И В:
У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло вищезазначене клопотання.
В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 року в межах кримінального провадження № 0000062 від 08.11.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 272 КК України, було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на земельні ділянки, зокрема й на земельну ділянку з кадастровим № :04:263:2466 із накладенням заборони відчуження та розпорядження вказаною земельною ділянкою, яка належить на праві власності ОСОБА_4 . Заявник вважає, що на сьогодні ризики, які стали підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження - відсутні, вважає, що підстави для позбавлення або обмеження права власності також відсутні та будь-якої потреби в подальшому накладенні арешту на майно не встановлено, тому просив скасувати накладений арешт на земельну ділянку.
Заявник у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у своєму клопотання про скасування арешту майна, просив розглянути дане клопотання без його участі.
Слідчий в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання ОСОБА_4 , оскільки на даний час досудове розслідування не завершено, на даний час встановлюють особи підозрюваних, проводяться експертизи, а тому на даний час існує необхідність у такому заході забезпечення як арешт майна, а саме даної земельної ділянки.
Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, заслухавши слідчого, приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що на сьогодні здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному в ЄРДР за № 0000062 від 08.11.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 272 КК України.
При цьому, ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 року в межах вказаного кримінального провадження було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт, зокрема на земельну ділянку, з кадастровим № :04:263:2466, яка належить на праві власності ОСОБА_4 ..
Надалі, ухвалою Дніпровського апеляційного суду ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 року було залишено без змін, а апеляційну скаргу представників інших власників майна без задоволення.
При цьому, як встановлено вказаним вище рішенням суду апеляційної інстанції, ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, оскільки матеріали кримінального провадження доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження.
Доводи заявника, що на сьогодні відпали підстави щодо подальшого арешту зазначеного нерухомого майна у виді земельної ділянки, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки повноваження на перевірку щодо законності набуття та реєстрації права власності у даному кримінальному провадженні на арештоване майно, яке визнано речовим доказом, у слідчого судді відсутні.
Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, яке розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що на сьогодні відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є таким, що задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 року відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1