У Х В А Л А
Іменем України

20 лютого 2019 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0010288 від 12.12.2018 відносно:
ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6

Встановив:
28 листопада 2018 року обвинувальний акт № 1кп/754/1206/18,1кп/754/355/19 з додатками у кримінальному провадженні № 0008563 від 08.10.2018 року відносно ОСОБА_3 обвинуваченого ч. 2 ст. 186 КК України, надійшов до Деснянського районного суду м. Києва від прокурора Київської місцевої прокуратури №3.
29 січня 2019 року прокурором Київської місцевої прокуратури №3 до Деснянського районного суду м. Києва скеровано обвинувальний акт № 1кп/754/495/19 з додатками у кримінальному провадженні № 0010288 від 12.12.2018 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, вказане кримінальне провадження на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду надійшло в провадження судді ОСОБА_1 .
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про об`єднання кримінальних проваджень в одне провадження.
Обвинувачений, та захисник не заперечували проти об`єднання двох обвинувальних актів в одне провадження.
Потерпіла ОСОБА_6 підтримала думку прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятись в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами ст. 217 КПК України.
Частиною 2 ст. 334 КПК України встановлено, якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює для вирішення питання про їх об`єднання.
Відповідно до ч. 1 ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення або щодо однієї особи.
Враховуючи наведене, а також доцільність проведення одного судового провадження по всім епізодам правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_3 , суд вважає необхідним об`єднати провадження №1кп/754/495/19 (справа № 754/1319/19) з провадженням № 1кп/754/355/19 (справа № 754/16702/18), що буде сприяти більш повному та об`єктивному розгляду.
В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п.п.1, 5 ст. 177 КПК України обвинувачений не має офіційного місця роботи, тобто постійного джерела доходу, що свідчить про те, що він може вчинити нові кримінальні правопорушення, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Потерпіла ОСОБА_6 підтримала думку прокурора.
Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, оглянувши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала.
Оцінивши зазначені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 в подальшому належить утримувати під вартою, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. 314, 316 КПК України, суд -
Ухвалив:
Матеріали кримінального провадження №1кп/754/495/19 (справа № 754/1319/19) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України об`єднати з провадженням № 1кп/754/355/19 (справа № 754/16702/18) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Новому провадженню присвоїти № 1кп/754/355/18 (справа №754/16702/18)
Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на шістдесят днів до 21 квітня 2019 включно.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя-