Справа № 643/1591/21
Провадження № 1-кс/643/622/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 лютого 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0003047 від 11.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ч.3 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З представлених суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0005982 від 04.11.2019 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, 3 ст. 307 КК України, яке направлено до суду з обвинувальним актом. Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_3 , отримував наркотичні та психотропні речовини через інтернет-магазин під назвою «Cartel». Постановою прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 від 11.06.2020 матеріали досудового розслідування, щодо невстановленої особи виділено з кримінального провадження № 0005982 від 04.11.2019.

Слідчими (розшуковими) діями встановлено коло осіб, які причетні до інтернет-магазину «Cartel», що займається збутом наркотичних засобів та психотропних речовин на території м. Харкова, а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженка м. Харкова, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

26.01.2021 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено наступні речі:

- банківську картку «Мегабанк» № НОМЕР_2 ;

- банківську картку «Восток» № НОМЕР_3 ;

- банківську картку «Укргазбанк» № НОМЕР_4 ;

- банківську картку «Sportbank» № НОМЕР_5 ;

- банківську картку «Ukrsibbank» № НОМЕР_6 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_7 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_8 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_9 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_10 цифра стерта-162цифра стерта-7 дві цифри стерті 7.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені під час проведення обшуку вищезазначені речі можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються, а саме зокрема доказом протиправної злочинної діяльності. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, призначення відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вилучене майно буде використовуватись у якості речових доказів і з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення, а також вказане майно може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а для встановлення цього факту необхідно провести відповідні експертні дослідження, що потребують певного часу, просив накласти арешт на майно.

В судове засідання слідчий не з`явився, до його початку подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, розглядати справу за його відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає, що строки для звернення з клопотанням про арешт майна слідчий не пропустив.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 задовольнити та накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході обшуку 26.01.2021 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено наступні речі:

- банківську картку «Мегабанк» № НОМЕР_2 ;

- банківську картку «Восток» № НОМЕР_3 ;

- банківську картку «Укргазбанк» № НОМЕР_4 ;

- банківську картку «Sportbank» № НОМЕР_5 ;

- банківську картку «Ukrsibbank» № НОМЕР_6 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_7 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_8 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_9 ;

- банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_10 цифра стерта-162цифра стерта-7 дві цифри стерті 7.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1