Справа №491/91/21
У Х В А Л А
03 лютого 2021 року м. Ананьїв

Слідчий суддя Ананьївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з транспортного засобу марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », накладеного в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Ананьївського районного суду Одеської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з транспортного засобу марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », накладеного в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В клопотанні зазначено, що 16 березня 2020 року в рамках кримінального провадження №0000053 від 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, відповідно до ухвали від 17 березня 2020 року у справі №491/223/20 (провадження№1-кс/491/25/20) було накладено арешт на автомобіль марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », який належить ОСОБА_3 .

Як зазначає ОСОБА_2 у клопотанні, причиною накладення арешту на транспортний засіб була необхідність проведення авто технічних експертиз.

Також, в клопотанні зазначено, що 26 листопада 2020 року в присутності ОСОБА_2 експертом був оглянутий транспортний засіб ,а станом на 1 лютого 2021 року завершено проведення зазначеної експертизи, про що, як зазначив ОСОБА_2 , йому повідомив слідчий СВ Ананьївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 . ОСОБА_2 у клопотанні зазначає, що слідчий не заперечує проти зняття арешту з транспортного засобу.

Враховуючи викладене, ОСОБА_2 вважає, що всі необхідні експертизи проведені і необхідність у триманні транспортного засобу арештом відпала, у зв`язку з чим ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з даним клопотанням та просить зняти арешт з транспортного засобу марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 ».

Слідчий суддя, при підготовці до розгляду, дослідивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали приходить до висновку про те, що клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала з наступних підстав.

Так, абзацом 1 частини 1 статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Абзацом 2 частини 1 статті 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наведеного вбачається, що частиною 1 статті 174 КПК України надано чіткий перелік осіб, які можуть звернутися до слідчого судді підчас досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник чи законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

При цьому, клопотання не містить будь-яких посилань на те, які саме права існують в ОСОБА_2 відносно з транспортного засобу марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », зокрема в клопотанні зазначено, що власником зазначеного транспортного засобу є ОСОБА_3 .

Слід також зауважити, що пунктом 15 частини 1 статті 7 КПК України одними з загальних засад кримінального провадження визнані змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статті 22 КПК України, якою дано визначення змагальності сторін, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту наведених норм можливо дійти висновку, що учасники кримінального провадження повинні довести ті обставини, на які вони посилаються належними та допустимими доказами.

При цьому, до клопотання про скасування арешту майна не додано будь-яких доказів, які б давали змогу встановити власника майна, на яке накладено арешт, а також існування будь-яких прав на арештоване майно в ОСОБА_2 .

З наведеного вбачається, що клопотання та додані до нього матеріали не містять будь-яких відомостей та до нього не додано будь-яких доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_2 , входить до кола осіб, які мають право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

При цьому, кримінальний процесуальний кодекс України не містить положень, які б врегульовували дії слідчого судді вразі звернення з клопотанням про скасування арешту майна особою, яка не має на те право.

Проте, відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу (п.1 ч.2 ст.304 КПК України). Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що до клопотання не додано будь-яких доказів, як існування кримінального провадження №0000053 від 17 березня 2020 року, як то витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, то що, так і існування арешту, накладеного на транспортний засіб «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », який відповідно до положень ст.ст.170, 173 КПК України накладається на підставі ухвали слідчого судді (копії відповідної ухвали до клопотання не додано).

Також, слід зазначити, що відповідно до пункту 5 частини 1 статті 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Частиною 2 статті 283 КПК України визначено декілька форм закінчення досудового розслідування, а саме: 1) закриття кримінального провадження; 2) звернення до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

При цьому, частиною 3 статті 174 КПК України визначено, що прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Тобто, в закінчення досудового розслідування, шляхом закриття кримінального провадження, арешт має бути скасований прокурором.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду.

Пунктом 24 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Зі змісту наведених норм, можливо зробити висновок, що в разі закінчення досудового розслідування шляхом звернення до суду, клопотання про скасування арешту майна має розглядатися судом, який здійснює розгляд кримінального провадження, як суд першої інстанції.

При цьому, саме клопотання не містить будь-яких відомостей та до клопотання не додано будь-яких, які б давали змогу встановити на якій стадії знаходиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, зокрема чи не закінчено воно одним з шляхів, визначених ст.283 КПК України.

Зазначене унеможливлює для слідчого судді встановлення підсудності клопотання, а отже і його розгляд, оскільки порушення правил підсудності відповідно до положень ст.412 КПК України є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Також, слід звернути увагу на те, що з загально доступних джерел, а саме офіційного веб-порталу Головного управління Національної поліції в Одеській області (https://od.npu.gov.ua/) вбачається, що на час звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в структурі ГУНП в Одеській області такий підрозділ, як Ананьївський ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області відсутній.

При цьому, зі змісту клопотання вбачається, що за відомостями наявними в ОСОБА_2 , досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, здійснювалося слідчим СВ Ананьївського ВП Подільського ВП ГУНП в Одеській області, тобто органу, який на даний час в структурі ГУНП в Одеській області відсутній.

При цьому, відповідно до положень ст.стю.131, 132 КПК України, якими визначено види та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження (одним з яких є арешт майна) клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Зазначене також унеможливлює для слідчого судді встановлення підсудності клопотання, а отже і його розгляд, оскільки порушення правил підсудності відповідно до положень ст.412 КПК України є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, про необхідність повернення клопотання особі, яка з ним звернулася.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 369-372, КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з транспортного засобу марки «ЗАЗ» моделі «110206» з номерним знаком « НОМЕР_1 », накладеного в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, - повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами направити ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала про повернення клопотання може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1