Провадження № 1-кс/592/5168/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 вересня 2020 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання інспектора сектору дізнання Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000199, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

в с т а н о в и в:

Інспектор сектору дізнання Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти у сумі 800 грн., а саме українська гривня номіналом 100 (сто)- № ТА7909071, 200 (двісті) - № УЙ2249560, 500 (п`ятсот) - ЗБ 3170700, які поміщені до паперового пакету № 2, скріплені биркою та печаткою «для пакетів № 2 Сумського ВП ГУНП в Сумській області».
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

До матеріалів клопотання не додано повноваження інспектора сектору дізнання Сумського ВП ГУНП в Сумській області, які надають можливість звертатися до слідчого судді з даним клопотанням.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності ;арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати , або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Крім того, стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Інспектором дізнання подано клопотання в якому посилається на те, що речі є речовим доказом, однак до матеріалів клопотання не додано постанову про визнання вказаних речей речовим доказом.

Клопотання не містить відомостей яким саме критеріям ч.1 ст.98 КПК України відповідає майно у даному кримінальному провадженні та яка мета накладення арешту на майно.
Також, не зазначено інформації про власника майна, тобто слідчий суддя позбавлений можливості належним чином повідомити власника та володільця майна про розгляд клопотання про накладення арешту.

Крім того, вищевказане майно було вилучено 16.08.2020 року, а клопотання про його арешт зареєстровано в суді 07.09.2020 року, тобто з порушенням процесуальних строків.
Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ст.117 КПК України). Поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані: тяжка хвороба, відрядження, стихійне лихо, незаконне позбавлення свободи та інші обставини, внаслідок яких особа не мала реальної змоги вчасно подати скаргу чи інший документ.
Так, у клопотанні не зазначено причини пропуску строку звернення до слідчого судді з даним клопотанням та не надано клопотання про поновлення процесуальних строків для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Аналізуючи вищезазначені положення КПК України, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 171 - 172, 309 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання інспектора сектору дізнання Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000199, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1