печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторони кримінального провадження прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду в м. Києві клопотання про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0011649 від 15.10.2013 рокузаступника начальника управління начальника відділу нагляду за додержанням законів при провадженні оперативно-розшукової діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на нерухоме майно,що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 (поштова адреса вул. Здолбунівська, 11-В) житловий комплекс «Приозерний», який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :90:146:0027 площею 6902 кв.м.
Обґрунтовуючи внесене клопотання сторона кримінального провадження вказує, що ГСУ НП України розслідуються обставини заволодіння службовими особами ТОВ «Градострой» та ТОВ «Інтер-Преміал» коштами інвесторів ЖК «Приозерний» по вул. Здолбунівській, 11-В (будівельна адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 в м. Києві), а також перевищення влади та службових повноважень службовими особами Департаменту державних програм та розвитку житлового будівництва Мінрегіонбуду, державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву», Іпотечного центру та інших осіб при проектуванні, фінансуванні та будівництва ЖК «Приозерний» за вищевказаною адресою.

В кримінальному провадженні звернулося понад 100 інвесторів із заявами про залучення їх як потерпілих від шахрайських дій службових осіб ТОВ «Інтер-Преміал» та ТОВ «Градострой», які виразилися у заволодінні їх коштами та не виконання умов договору, тобто не передачі їм майна (квартир).

В об`єкті незавершеного будівництва по вул. Здолбунівській, 13 (поштова адреса вул. Здолбунівська, 11-В) в м. Києві, майнові права на житлові та нежитлові приміщення продані фізичним особам та Державним установам відповідно до умов Державної цільової соціально-економічної програми будівництва (придбання) доступного житла «Доступне житло».

Наразі умови договорів з боку замовника будівництва не виконані, інвесторам житлові та нежитлові приміщення у стані, придатному для експлуатації не передані.

04.12.2019 об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 (поштова адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, 11-В) визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій просить задовольнити клопотання.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного,обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника,представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особоюкримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння,передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається увипадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку,передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За викладених обставин, враховуючи, що зазначене будівництво, є предметом вчинення кримінального правопорушення, об`єктом який створено у зв`язку із вчиненням суспільно-небезпечного діяння, незастосування арешту на зазначене вище майно перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене, пошкоджене, що унеможливить попередження завдання збитків та відшкодування збитків інвесторам, державним органам та з метою конфіскаціїслідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.107, 131,132,170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на нерухомемайно,що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 (поштова адреса вул. Здолбунівська, 11-В) житловий комплекс «Приозерний», який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :90:146:0027 площею 6902 кв.м.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1