Справа 288/908/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Попільнянського ВП ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області клопотання слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000187 від 09.07.2020 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Великі Коровинці, Чуднівського району, Житомирської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживав за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин України, українець, не одружений, освіта середня, не працює, на утриманні дітей не має, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Попільнянського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання, 09.07.2020 року, близько 15 години 00 хвилин, в одній із кімнат будинку за місцем проживання, що в АДРЕСА_2 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник конфлікт. В ході даного конфлікту у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , взяв правою рукою кухонний ніж, який знаходився біля нього на столі та ним умисно наніс один удар в область живота ОСОБА_7 . Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , потерпіла ОСОБА_7 отримала тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини, що відноситься до категорії тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя.

Своїми умисними діями, які виразились в умисному спричиненні тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 121 КК України.

09 липня 2020 року відомості про вказана кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000187 за ч. 1 ст. 121 КК України.

09 липня 2020 року о 20 годині 20 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10 липня 2020 року в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було повідомлено про підозру ОСОБА_5 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

-усним повідомленням ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця події від 09.07.2020 року;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.07.2020 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 причетний до вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, та ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: - ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, суду, з метою уникнення покарання за кримінальний злочин, зважаючи на те, що відповідно до ст. 12 КК України, інкримінований йому злочин відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та підозрюваний усвідомлює міру покарання, яка йому загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки, оскільки офіційно ніде не працює, неодружений, постійного місця проживання не має; - ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, а також потерпілу у вказаному кримінальному провадженні, оскільки до вчинення злочину проживав разом з ними, а також підтримував дружні стосунки.

Враховуючи вищевикладені обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки, саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі вищевикладеного слідчий СВ Попільнянського ВП просить клопотання задовольнити, застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, без визначення розміру застави згідно вимог п. 1 п, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши в судовому засіданні думку прокурора та слідчого СВ Попільнянського ВП, які підтримали клопотання та просили його задовольнити, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , які просили відмовити в задоволенні клопотання, та просили обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання про застосування запобіжного заходу, приходить до наступного висновку.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; - тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; - вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; - міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; - наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; - репутацію підозрюваного, обвинуваченого; - майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; - наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; - дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; - наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; - розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, стороною кримінального провадження не надано доказів обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (пункт 3 частини першої статті 194 КПК України), слідчий суддя застосовує більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні та покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Згідно частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За кримінальне правопорушення передбачене частиною 1 статті 121 КК України, за яким підозрюється ОСОБА_5 , передбачена максимальна міра покарання позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Пункт 3 частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що працює не офіційно, має дохід, та запевнив суд, що у випадку обрання йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, він буде проживати в тітки в АДРЕСА_3 .
Таким чином, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався, зареєстрований в селі Почуйки, Попільнянського району, Житомирської області, в тому числі його молодий вік, характеризується посередньо, має стійкі соціальні зв`язки, а тому слідчий суддя прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного і може забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.

Також прокурором не надано доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 є недостатніми для запобігання ризику або ризикам, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню та відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

У пункті 52 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ливада проти України" від 26 червня 2014 року Суд вказує, що аргументи "за" і "проти" звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному здійсненню провадження, не мають прийматися абстрактно (in abstracto), а повинні підтверджуватися фактичними доказами. Небезпека того, що обвинувачений буде переховуватися, не може оцінюватися виключно за ступенем тяжкості ймовірного покарання. Вона має оцінюватися з урахуванням низки інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або зробити її на стільки незначною, що вона не зможе обґрунтовувати досудове тримання під вартою. Така позиція є усталеною практикою ЄСПЛ (рішення у справі "Доронін проти України", "Осипенко проти України", "Харченко проти України").

Відповідно до частини першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Відповідно до частини 6 даної статті строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від суду; знищення, ховання або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілу; вчинити інші кримінальні правопорушення, з урахуванням вказаних ризиків, сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_3 , з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000187 від 09 липня 2020 року, відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Великі Коровинці, Чуднівського району, Житомирської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживав за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин України, українець, не одружений, освіта середня, не працює, на утриманні дітей не має, раніше не судимий, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання;
- утримуватись від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

Датою закінчення дії ухвали є 09 вересня 2020 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити начальнику Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1