Провадження № 1кс/712/1009/20
Справа № 712/1992/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2020 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 власника майна ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_9 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, посилаючись на те, що ОСОБА_9 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 20.07.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_10 . На підтвердження вказаної обставини надаю інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 202504472 від 02.03.2020 року.

Постановою слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси УМВС України в Черкаській області ОСОБА_11 від 08.11.2010 року в межах кримінальної справи № за обвинуваченням ОСОБА_12 за ч. 4 ст. 190 КК України накладено арешт на вказану квартиру (згідно резолютивної частини постанови вказано «на майно ОСОБА_13 », проте станом на 08.11.2010 року право власності вже було зареєстроване за ОСОБА_9 , дата реєстрації права власності згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно 09.08.2010 року).

Листом від 08.11.2019 року начальник відділення СВ Черкаського ВП ОСОБА_14 повідомила ОСОБА_9 про те, що оскільки не встановлено правонаступництво Придніпровського та Соснівського РВ УМВС України в Черкаській області за Черкаським відділом поліції, надати інформацію щодо вищевказаного арешту неможливо.

Адвокат ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_9 звернувся до слідчого відділу Черкаського відділу поліції із клопотанням про скасування арешту майна та повернення вилучених документів. Проте Листом від 27.02.2020 року, не вирішивши жодним чином порушуване питання по суті, Черкаський відділ поліції фактично повідомив про неможливість розв`язання описаної проблеми.

За таких обставин, змушений звернутись до суду за захистом своїх прав.

В судовому засіданні ОСОБА_9 та його адвокат клопотання про скасування арешту підтримали та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання.

Слідчий СВ Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області до судового засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що постановою слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси УМВС України в Черкаській області ОСОБА_11 від 08.11.2010 року в межах кримінальної справи № за обвинуваченням ОСОБА_12 за ч. 4 ст. 190 КК України накладено арешт на вказану квартиру (згідно резолютивної частини постанови вказано «на майно ОСОБА_13 , проте станом на 08.11.2010 року право власності вже було зареєстроване за ОСОБА_9 , дата реєстрації права власності згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно 09.08.2010 року).

ОСОБА_9 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 20.07.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , що підтверджено вказану обставину Інформаційною Довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 202504472 від 02.03.2020 року.

Листом від 08.11.2019 року начальник відділення СВ Черкаського ВП ОСОБА_15 повідомила ОСОБА_9 про те, що оскільки не встановлено правонаступництво Придніпровського та Соснівського РВ УМВС України в Черкаській області за Черкаським відділом поліції, надати інформацію щодо вищевказаного арешту неможливо.

Крім того, з листа ГУНП в Черкаській області від 10.02.2020 року вбачається, що досудове розслідування у кримінальній справі № за ч. 4 ст. 190 КК України було зупинено постановою слідчого від 22.11.2010 року на підставі п. 3 ст. 206 КПК України 1960 року (не встановлено особу, яка вчинила злочин), а до ЄРДР відомості за матеріалами кримінальної справи не вносилися. Порекомендовано для отримання детальної інформації звернутися до Черкаського відділу поліції.

Адвокат ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_9 звернувся до слідчого відділу Черкаського відділу поліції із клопотанням про скасування арешту майна та повернення вилучених документів. Проте листом від 27.02.2020 року, не вирішивши жодним чином порушуване питання по суті, Черкаський відділ поліції фактично повідомив про неможливість розв`язання описаної проблеми.

Таким чином, з матеріалів клопотання встановлено, що матеріали кримінальної справи № за ч. 4 ст. 190 КК України, які до ЄРДР не вносилися, перебувають у Черкаському відділі поліції.

В даному випадку арешт накладено в порядку КПК України 1960 року. Після набрання чинності КПК України 2012 року питання про зняття (скасування) арешту з майна, накладеного до 19.11.2012 року, врегульоване наступним чином. Таке право передбачене п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року: питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 126 КПК України 1960 року накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Таким чином, з урахуванням п. 9 «Перехідних положень» КПК України 2012 року для вирішення питання про скасування арешту майна адвокат просив слідчий відділ Черкаського ВП про винесення постанови слідчого про скасування арешту майна, у чому фактично було відмовлено.

Аналіз положення п. 9 «Перехідних положень» КПК України фактично свідчить про необхідність винесення постанови слідчого для скасування арешту, накладеного в порядку КПК України 1960 року. Водночас, за матеріалами кримінальної справи № , досудове розслідування в якій зупинене із 2010 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості не вносилися, а з урахуванням положення ст. 214 КПК України 2012 року до моменту внесення відомостей до ЄРДР можливе виконання лише однієї слідчої (процесуальної) дії: огляд місця події у невідкладних випадках. Будь-яку іншу процесуальну дію без внесення відомостей до ЄРДР виконати неможливо. Водночас, неможливо поновити досудове розслідування у кримінальній справі № , оскільки воно зупинене ще за КПК України 1960 року, а в порядку КПК України 2012 року відомості до ЄРДР, як уже зазначено, не внесені. Крім того, за змістом чинного КПК України питання накладення та скасування арешту майна є виключною компетенцією слідчого судді, тому навіть в разі внесенні відомостей до ЄРДР, слідчий процесуально не вправі самостійно скасувати арешт, адже відповідно до ст. 5 КПК України 2012 року процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

При цьому відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

В даному випадку необхідно звернути увагу, що до завдань кримінального провадження, які визначені у ст. 2 КПК України: завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 6 ст. 9 КПК України, передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Неоднозначність регулювання полягає у тому, що п. 9 «Перехідних положень» відсилає вирішення питання про зняття арешту до порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом а це постанова слідчого, водночас положення ст.ст. 170 174 КПК України, у взаємодії із положенням ст. 5 КПК України унеможливлюють виконанні вказаних дій слідчим.

Таким чином, застосовуючи загальні засади кримінального провадження, визначені ст. 7 КПК України, серед яких верховенство права і законність, недоторканність права власності, доступ до правосуддя, розумність строків, слідчий суддя приходить до наступних висновків: ОСОБА_9 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , право власності якого не оспорювалося в судовому порядку та не скасоване. Досудове розслідування, для цілей якого було накладено арешт на квартиру ОСОБА_9 , зупинене із 2010 року, відомості до ЄРДР не вносились, водночас арешт на квартиру продовжує зберігатися, що порушує принципи розумних строків. Право на доступ до правосуддя вимагає надання ОСОБА_9 (в тому числі через адвоката) можливості звернутися до слідчого судді для вирішення питання про скасування арешту.

Стала практика Європейського суду з прав людини (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22 січня 2009 року, «Трегубенко проти України» від 2 листопада 2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року) свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: 1) чи є втручання законним; 2) чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; 3) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання у мирне володіння майном станом на 2010 рік формально було законним та формально переслідувало публічний інтерес щодо розкриття злочину, а тому на сьогодні продовження втручання у мирне володіння ОСОБА_9 своїм майно вже не є законним, не переслідує суспільного інтересу, не є пропорційний визначеним цілям.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Аналіз вищевказаного положення КПК України свідчить про те, що підставою для скасування арешту майна є відсутність подальшої необхідності в його застосуванні, тому постанова слідчого підлягає до скасування.
Керуючись ст.ст.170-174, 303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скасувати арешт накладений постановою слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси УМВС України в Черкаській області ОСОБА_11 від 08 листопада 2010 року в межах кримінальної справи за № про обвинуваченням ОСОБА_12 , за ч.4 ст. 190 КК України на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_9 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_16

Повний текст ухвали проголошено 26 березня 2020 року.