15.01.2020
Справа № 642/180/20
Провадження № 1-кс/642/84/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про накладення арешту на тимчасово вилучене майно
Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.12.2019 приблизно о 10:30 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Суздальські ряди, 12 (автовокзал), виявила відсутність власного рюкзака, в якому знаходились особисті речі.
29.12.2019 року допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході допиту потерпіла пояснила, що 28.12.2019 приблизно з 10:00 вона перебувала в приміщенні автостанції, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Суздальські ряди, 12, та приблизно о 10:30 цього ж дня виявила відсутність рюкзака чорного кольору, на колесах, в якому знаходились особисті речі.
Під час досудового розслідування, 13.01.2020 року в якості свідка допитано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході допиту свідок пояснила, що 28.12.2019 остання перебувала на території Південного вокзалу, розташованого за адресою: м. Харків, площ. Привокзальна, 1. Приблизно о 12:00 цього ж дня до неї підійшла раніше відома їй жінка ромської національності, та запропонувала придбати рюкзак на колесах, чорного кольору, з різнокольоровими вставками на поверхні.
13.01.2020 проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, площ. Привокзальна, 1, в ході якого, гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видала рюкзак чорного кольору, який на зовнішній стороні має різнокольорові ставки.
Вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, так як вказані предмети є матеріальними об`єктами, що зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим, у відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, допускається арешт вказаного майна.
Крім того, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі.
В судове засідання слідчий не з`явився, заявою до суду справу просить слухати у його відсутності. Клопотання підтримує повністю та просить його задовольнити.
Особа у якого вилучені зазначені речі, ОСОБА_7 , в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву з проханням розглядати клопотання слідчого без його участі, проти задоволення не заперечував.
В такому випадку, згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Таким чином слідчий суддя вважає, що подане клопотання слідчого достатньо мотивоване та підлягає задоволенню.
Слідчий суддя при постановленні ухвали про накладення арешту на майно підозрюваного, враховує підстави та обставини, передбачені ст.ст. 167-173 КПК України.
Керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 183,193-194, 196, 369-372, 395 КПК України,-
Клопотання слідчого СВ Холодногірського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, а саме:
-На рюкзак чорного кольору, який на зовнішній стороні має різнокольорові ставки, вилучений в ході огляду місця події від 13.01.2020 року за адресою: м. Харків, площ. Привокзальна, 1.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1