Справа № 527/60/20
провадження № 1-кс/527/27/20
УХВАЛА
іменем України
24 січня 2020 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000044 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000044 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що 11 січня 2020 року близько 20.00 год. невідома особа, знаходячись на Кременчуцькому водосховищі р. Дніпро поблизу с. Святилівка Глобинського району Полтавської області, займалася незаконним рибним добувним промислом.

12 січня 2020 року слідчим відділом Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044. Попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 249 КК України.

11 січня 2020 року старшим слідчим СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 було проведено огляд місця події - берегу Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Святилівка Глобинського району Полтавської області. В ході огляду, на відстані 11 м від води було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 . Поряд з ним, на причепі, було виявлено гумовий човен зеленого кольору з двома дюралевими веслами з пластиковою гребною частиною. На землі виявлено мокрі ліскові риболовні сітки у кількості 7 шт. з однаковими характеристиками: довжиною 50 м, висотою 3 м, розмір вічка сіткового полотна 36х36 мм, в яких знаходилася свіжовиловлена риба. Після обвічкування встановлено рибу по видам та кількості: плітка 403 шт., плоскирка 469 шт., синець 205 шт., білизна 18 шт., судак 4, щука 1 шт., сазан 1 шт., товстолоб 1 шт., лящ 1 шт., карась 77 шт.

12 січня 2020 вилучене в ході огляду майно визнано та залучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

Фактичним користувачем вилученого майна на момент огляду є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

У відповідності до наданої ОСОБА_7 розписки, він отримав від працівників поліції належне йому майно, а саме: гумовий човен зеленого кольору, два дюралевих весла та причіп до човна, які зобов`язаний зберігати до вирішення питання по суті. Кімната зберігання речових доказів Кеменчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області не має обладнання яке б забезпечило тривале зберігання свіжої нечищеної риби без її неминучого псування, а тому виникла необхідність у передачі свіжовиловленої риби на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля.

Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене під час огляду 11 січня 2020 року майно є знаряддям та доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене 11 січня 2020 року під час огляду місця події - берегу Сулинської затоки Кременчуцького водосховища річки Дніпро в територіальних межах с. Святилівка Глобинського району Полтавської області, а саме:

1) гумовий човен зеленого кольору, два дюралеві весла, човновий причеп, які передано на зберігання власнику ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження власнику чи іншим особам;

2) свіжовиловлену рибу по видам і кількості: плітка 403 шт., плоскирка 469 шт., синець 205 шт., білизна 18 шт., судак 4, щука 1 шт., сазан 1 шт., товстолоб 1 шт., лящ 1 шт., карась 77 шт., яку передано на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам;

3) ліскові сітки у кількості сім штук з однаковими параметрами: довжиною 50 м, висотою 3 м, розмір вічка сіткового полотна 36х36 мм, які поміщено до кімнати зберігання Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавської області, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам, із залишенням в кімнату речових доказів.

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував з підстав та обставин, викладених в ньому.
Власники майна ОСОБА_9 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви, в яких просили проводити розгляд справи за їх відсутності, проти клопотання слідчого не заперечували.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали ( а.с.1-9), дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучені 11 січня 2020 року в ході огляду гумовий човен зеленого кольору, два дюралеві весла, човновий причеп, ліскові сітки у кількості сім штук з однаковими параметрами: довжиною 50 м, висотою 3 м, розмір вічка сіткового полотна 36х36 мм та свіжовиловлена риба по видам і кількості: плітка 403 шт., плоскирка 469 шт., синець 205 шт., білизна 18 шт., судак 4, щука 1 шт., сазан 1 шт., товстолоб 1 шт., лящ 1 шт., карась 77 шт. набули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000044 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 11 січня 2020 року під час огляду місця події - берега Сулинської затоки Кременчуцького водосховища річки Дніпро в територіальних межах с. Святилівка Глобинського району Полтавської області, а саме:

1) гумовий човен зеленого кольору, два дюралеві весла, човновий причеп, які передано на зберігання власнику ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження власнику чи іншим особам;

2) свіжовиловлену рибу по видам і кількості: плітка 403 шт., плоскирка 469 шт., синець 205 шт., білизна 18 шт., судак 4, щука 1 шт., сазан 1 шт., товстолоб 1 шт., лящ 1 шт., карась 77 шт., яку передано на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам;

3) ліскові сітки у кількості сім штук з однаковими параметрами: довжиною 50 м, висотою 3 м, розмір вічка сіткового полотна 36х36 мм, які поміщено до кімнати зберігання Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавської області, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам, із залишенням в кімнаті речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1