Провадження № 1-кс/537/129/2020
Справа № 537/4861/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.02.2020 року м. Кременчук

Слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , її захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду у м. Кременчук в кримінальному провадженні №0002071, внесеному в ЄРДР 07.11.2019 року, клопотання слідчого СВ ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 щодо підозрюваної
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кременчук Полтавської області, громадянки України, з середньою освітою, яка не працює, має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,
про продовження строку тримання під вартою,
в с т а н о в и в :
07.02.2020 року до суду звернувся слідчий СВ ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 з клопотанням, погодженим з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання зазначено, що СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР 07.11.2019 року за №0002071, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.11.2019 року близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_5 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_7 перебували за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 . В цей час на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ними виникла сварка, у ході якої у ОСОБА_5 з`явився умисел на протиправне заподіяння смерті своєму чоловіку ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 взяла до рук ніж, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, нанесла потерпілому ОСОБА_7 один удар в область грудної клітини, від якого останній помер.
У подальшому ОСОБА_5 із метою приховування вбивства ОСОБА_7 спалила тіло останнього, відокремила його кінцівки та голову гострим предметом від тулубу, а залишки тіла вивезла та викинула в річку Дніпро.
Згідно лікарського свідоцтва про смерть №898 від 13.11.2019 року, смерть ОСОБА_7 настала внаслідок колото різаного поранення лівої половини грудної клітини з ушкодженням легені, внутрішня і зовнішня крововтрата.
13.11.2019 року за вказаним фактом ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними по кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку від 12.11.2019 року, протоколом огляду місця події від 12.11.2019 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_12 , протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 , протоколом перегляду відеозапису від 12.11.2019 року, іншими доказами в їхній сукупності.
Таким чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя людини, за що законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років.
В обґрунтування наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, із врахуванням обставин, встановлених в ст.178 КПК України, слідчим зазначено наступне.
Підозрювана може незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки потерпілим та свідками є її родичі, в тому числі діти, племінник, та свідків, які є її сусідами. Може вчинити інші кримінальні правопорушення. Цей ризик підтверджується тим, що підозрювана ОСОБА_5 проявила не аби яку агресію, позбавивши життя свого чоловіка, спалила труп, розчленила та викинула в річку Дніпро.
В разі визнання підозрюваної ОСОБА_5 винуватою у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, їй загрожує реальна міра покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, тому вона може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. На це вказує і той факт, що ОСОБА_5 не має роботи, не має стійких соціальних зв`язків, її діти живуть в різних містах України, тому відсутні перешкоди в залишенні свого місця проживання.
Так як ОСОБА_5 проживає за адресою вчинення кримінального правопорушення, а саме: АДРЕСА_1 , то може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Незважаючи на те, що обшук житла вже проведено, вона може змінити обстановку на місці злочину або знищити його взагалі.
Слідчий просив не змінювати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід на інший більш м`який, оскільки вона підозрюється у вчиненні особливо тяжкого умисного насильницького злочину.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 14.11.2019 року щодо підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12.01.2020 року включно в межах строку досудового розслідування.
Постановою керівника Кременчуцької місцевої прокуратури від 08.01.2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 13.02.2020 року), оскільки у провадженні необхідно: звернутися до слідчого судді з клопотанням про направлення підозрюваної до медичного закладу для проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи; провести судово-психіатричну експертизу підозрюваної та отримати висновок; отримати висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 , яка перебуває на виконанні у Кременчуцькому міжрайонному відділенні бюро СМЕ; призначити додаткову судово-медичну експертизу за результатами проведеного слідчого експерименту за участю підозрюваної; виконати у провадженні інші слідчі (процесуальні) дії, негласні слідчі (розшукові) дії; ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України; прийняти у кримінальному провадженні одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 283 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.01.2020 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.02.2020 року включно в межах строку досудового розслідування, без визначення застави.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.01.2020 року надано дозвіл на направлення підозрюваної ОСОБА_5 до Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради для проведення стаціонарної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи строком до 12.02.2020 року включно. 30.01.2020 року підозрювану ОСОБА_5 доставлено до Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, де вона перебуває на даний час та проводиться її обстеження.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07.02.2020 року у кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 5 місяців, тобто до 13.04.2020 року, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих, негласних слідчих (розшукових) дій, ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України; прийняти у кримінальному провадженні одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 283 КПК України.
Враховуючи викладене вище, оскільки строк досудового розслідування продовжено до 13.04.2020 року, а строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 закінчується о 24 год. 00 хв. 12.02.2020 року, тому на даний час у слідчого виникла необхідність в продовженні строків тримання під вартою підозрюваної. Тому слідчий звернувся з відповідним клопотанням до слідчого судді.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з мотивів, що викладені в ньому. За наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з врахуванням обставин, передбачених ст.178 КПК України, які характеризують особу, для проведення необхідних процесуальних, слідчих дій, просили продовжити строк тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину проти життя особи, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в межах строку досудового розслідування, без встановлення розміру застави, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним в клопотанні ризикам.
Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти продовження відносно неї строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Захисник адвокат ОСОБА_6 вказував на відсутність ризиків, встановлених в ст.177 КПК України, для застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу тримання під вартою. Стверджував, що менш суворі запобіжні заходи можуть забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 . А тому просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого про продовження щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою.
Вислухавши думки учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно витягу з ЄРДР № 0002071 від 07.11.2019, станом на 06.01.2020 року, до реєстру внесені відомості про злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України, по факту, що 03.11.2019 року близько 15 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 ОСОБА_5 на грунті раптово виниклих неприязних відносин нанесла своєму чоловікові ОСОБА_7 один удар ножем в область грудної клітини, від чого останній помер. (а.с. 7).
13.11.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у злочині, передбаченому ч.1 ст.115 КК України, по факту вчинення вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , за яке передбачено покарання на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 14.11.2019 року щодо підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12.01.2020 року включно в межах строку досудового розслідування.
Постановою керівника Кременчуцької місцевої прокуратури від 08.01.2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 13.02.2020 року, оскільки у провадженні необхідно: звернутися до суду з клопотанням про направлення підозрюваної до медичного закладу для проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи; отримати висновок судово-психіатричної експертизи щодо підозрюваної; отримати висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 , яка перебуває на виконанні у Кременчуцькому міжрайонному відділенні бюро СМЕ; призначити додаткову судово-медичну експертизу за результатами проведеного слідчого експерименту за участю підозрюваної; виконати у провадженні інші слідчі (процесуальні) дії, негласні слідчі (розшукові) дії; ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України; прийняти у кримінальному провадженні одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 283 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.01.2020 року підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.02.2020 року включно в межах строку досудового розслідування, без визначення застави.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.01.2020 року надано дозвіл на направлення підозрюваної ОСОБА_5 до Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради для проведення стаціонарної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи строком до 12.02.2020 року. 30.01.2020 року підозрювану ОСОБА_5 доставлено до Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, де вона перебуває на даний час та проводиться її обстеження.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07.02.2020 року у кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 5 місяців, тобто до 13.04.2020 року, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих, негласних слідчих (розшукових) дій, ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України; прийняти у кримінальному провадженні одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 283 КПК України.
В ст. 199 КПК встановлено порядок продовження строку тримання під вартою:
1. Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
2. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
При застосуванні щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя врахував наступне.
Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
В ст. 178 КПК України встановлені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Так, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
В ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
14.11.2019 року, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінив в сукупності всі обставини. При цьому слідчий суддя вважав, що досудовим слідством зібрані вагомі докази на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в тому числі протокол прийняття заяви ОСОБА_12 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.11.2019 року (а.с. 7); Рапорт слідчого від 12.11.2019 року та протокол огляду місця події від 12.11.2019 року про те, що 12.11.2019 року при обстеженні прилеглої до р. Дніпро прибережної території зі сторони АДРЕСА_2 виявлено частини тіла людини, які можливо належать ОСОБА_7 (а.с.8, 10-11); Протоколи допиту свідків ОСОБА_9 про те, що ОСОБА_5 просила повідомити дітям неправдиву інформацію щодо обставин зникнення їх батька ОСОБА_7 , що він виконав на її прохання (а.с.12); Протокол допиту потерпілого ОСОБА_13 про те, що між мачухою ОСОБА_5 та його батьком ОСОБА_7 постійно виникали конфлікти, про відомі йому обставини зникнення та пошуку батька, а також про зізнання його мачухи ОСОБА_5 про вбивство батька ОСОБА_7 (а.с. 13-14). Протокол допиту свідка ОСОБА_8 , який є племінником ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_10 , яка є донькою померлого, протокол допиту свідка ОСОБА_12 , який є сином ОСОБА_7 , показаннями свідка ОСОБА_14 , про те, що їм стало відомо про зникнення ОСОБА_7 , зі слів сестри ОСОБА_12 , вони дізналися про обставини вбивства ОСОБА_7 його дружиною ОСОБА_5 , а також про обставини виявлення тіла померлого ОСОБА_15 на р. Дніпро через дорогу від їх будинку. (а.с. 16-18, 24-25). Протокол допиту свідка ОСОБА_12 про те, що між її батьками ОСОБА_16 та ОСОБА_17 часто виникали конфлікти, про обставини зникнення її батька ОСОБА_7 та його пошуку, про зізнання матері ОСОБА_5 у вбивстві батька ОСОБА_7 і про обставини приховування нею тіла, за яких мати спалила труп батька, розчленила та на візку перевезла до р. Дніпро, де викинула у воду, про обставини виявлення частин трупу батька у місці, вказаному матір`ю. (а.с. 20-23). Протокол допиту свідка ОСОБА_11 сусіда подружжя ОСОБА_15 , який повідомив, що у подружжя постійно виникали сварки і навіть бійки. Раніше він бачив ОСОБА_7 в крові від удару сокирою по голові, який спричинила йому дружина ОСОБА_5 . На початку листопада він бачив, як у своєму дворі ОСОБА_5 розвела вогнище, від якого було чути характерний запах обгорілого м`яса. Після цього ОСОБА_11 не бачив ОСОБА_7 (а.с. 19). Протокол перегляду відеозапису, виданого потерпілим ОСОБА_15 , на якому зафіксовано зізнання ОСОБА_5 у вбивстві батька ОСОБА_7 (а.с. 23). Протокол допиту підозрюваної ОСОБА_5 , в якому вона зізналася у вбивстві чоловіка ОСОБА_7 та у приховуванні його тіла шляхом паління, розчленування, перевезення у візочку до р. Дніпро, де викинула у воду.
Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності зі статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор, слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, як на те посилається сторона обвинувачення, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14.03.1984 року Суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування, суду; незаконний вплив на потерпілого, свідків, а також перешкоджання встановленню істини у справі.
Щодо доводів сторони захисту про відсутність вказаних ризиків, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши запобіжний захід. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, незаконний вплив на потерпілого, свідків, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
При вирішенні клопотання слідчий суддя з дотриманням положень ст.178 КПК України врахував особу підозрюваної.
Так ОСОБА_5 хоча раніше не судима, проте не працює, відповідно не має постійного легального джерела доходу. Проживає окремо від дітей та онуків, відповідно не має стійких соціальних зв`язків.
Наведене вказує на наявність ризику, що підозрювана ОСОБА_5 може ухилитися від органів досудового розслідування та суду.
Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про наявність ризиків, що ОСОБА_5 може перешкоджати органам досудового слідства у встановленні істини у кримінальному провадженні, незаконно впливати на потерпілого та свідків.
Ризик перешкоджання ОСОБА_5 органам досудового слідства у встановленні істини у справі підтверджується тим фактом, що згідно з пред`явленою підозрою, після вчинення злочину за місцем свого мешкання вона здійснила дії, направлені на приховування злочину, а саме ретельно прибрала в будинку, спалила труп, розчленила його, вивезла частини трупа у візочку до р. Дніпро, де викинула у воду.
Ризик впливу на потерпілого та свідків, які є її близькими родичами, підтверджується тим фактом, що після вчинення злочину вона намагалася підмовити знайомих повідомити дітям, що батько пішов з дому, впевнила дітей та органи досудового розслідування, що її чоловік пішов з дому в невідомому напрямку та не повернувся.
За таких обставин, враховуючи положення ст.177-178, 184 КПК України, 14.11.2019 року слідчий суддя застосував щодо підозрюваної ОСОБА_5 найсуворіший запобіжний захід тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 12.01.2020 року включно, який в подальшому ухвалою від 08.01.2020 року слідчим суддею був продовжений до 12.02.2020 року включно.
На теперішній час не змінилися характеристики підозрюваної ОСОБА_5 , які необхідно врахувати відповідно до ст.178 КПК України, а відповідно і не зменшилися вказані ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують її тримання під вартою.
На даний час досудове розслідування не закінчено, стороні обвинувачення для проведення повного та об`єктивного розслідування кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих дій, негласних слідчих (розшукових) дій з підозрюваною, перелічені в клопотанні слідчого, погодженого із заступником прокурора Полтавської області від 05.02.2020 року про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, необхідно відкрити матеріали кримінального провадження, прийняти одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 283 КПК України, що неможливо виконати до закінчення дії попередньої ухвали Крюківського районного суду м. Кременчук від 08.01.2020 року про продовження запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 .
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість зміни запобіжного заходу тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на менш суворий з врахуванням можливості запобігання вищезазначених ризиків.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого та прокурора, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленому ризику, передбаченому статтею 177 цього Кодексу. Особисте зобов`язання, на думку слідчого судді, не забезпечить уникнення ризиків та не забезпечить належної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 з наведених вище підстав. Письмових звернень про поручительство від осіб, що заслуговують на довіру, до суду не надходило. Слідчий суддя також вважає неможливим застосування домашнього арешту до ОСОБА_5 , оскільки наведені вище дані про її особу та ризики не можуть забезпечити належної її процесуальної поведінки.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Відповідно до ч.4 ст.183, 199 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про продовження тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Таким чином слідчий суддя вважає доведеним, що обставини, зазначені прокурором відповідно до ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваної ОСОБА_5 під вартою.
На підставі викладеного суд приходить до висновку, що слід продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 на 60 днів з дня постановлення ухвали 07.02.2020 року до 06.04.2020 року включно в межах строку досудового розслідування, без визначення застави.
З огляду на наведене, клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою підозрюваної підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196- 199, 376, 492 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 задовольнити частково.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 на 60 днів, починаючи з дня постановлення ухвали 07.02.2020 року до 06.04.2020 року включно в межах строку досудового розслідування, без визначення застави.
Зобов`язати слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 негайно повідомити близького родича ОСОБА_5 про тримання під вартою останньої.
Встановити строк дії даної ухвали, в межах строку досудового розслідування до 06.04.2020 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складений і оголошений 07.02.2020 року о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя Крюківського районного суду
м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1