У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.05.2020 р. м. Жмеринка

Слідчий суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про скасування арешту майна, а саме на автомобільний ключ з логотипом «Geele» та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Geele» МК номер кузова НОМЕР_1 , накладений ухвалою слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 06.03.2020 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000132.
22.05.2020 ОСОБА_3 належним чином повідомлена про час та місце розгляду її клопотання в судове засідання не з`явилась.
Слідчий СВ Жмеринського ВП ГУНП ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав клопотання про розгляд заяви ОСОБА_3 про скасування арешту майна у його відсутність.
На підставі ч.4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється з підстав неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши повно та всесторонньо матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання з таких підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 06.03.2020 було накладено арешт на ряд речей виявлених під час огляду автомобіля, зокрема і речі арешт яких просить скасувати заявник.
В подальшому, 24.04.2020 у відповідь на запит суду, заступником начальника Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 було повідомлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 від 27.02.2020 здійснюється слідчим слідчого відділення з розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок викладено в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22.04.2020 (провадження №51-1901 впс 20).
Також, законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК). З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК зазначене правило має застосовуватись й до розгляду скарг, які подані й розглядаються в порядку ст.ст. 303, 306 КПК України, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.
Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 від 27.02.2020 в межах якого заявник просить скасувати арешт майна, наразі здійснюється слідчими слідчого відділення з розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, що розташоване в м. Вінниця, поза межами територіальної юрисдикції Жмеринського міськрайонного суду, в задоволенні клопотання заявника ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1