Справа № 461/709/20
Провадження № 1-кс/461/475/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2020 року м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Галицького районного суду м. Львова надійшло погоджене з прокурором клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , в якому просить слідчого суддю накласти арешт намайно, тимчасово вилучене 23.01.2020 р., в ході добровільної видачі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: халат з візерунками у вигляді квітів, светр з візерунками у вигляді квітів.

Клопотання мотивоване наступним. 22 січня 2020 року о 19:00 год. до будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 проникли п`ятеро невідомих осіб у масках, які заподіяли тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та заволоділи грошовими коштами. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

23.01.2020 р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видано для долучення до матеріалів кримінального провадження одяг, у якому вона була одягнена, 22.01.2020 р., приблизно о 19 год., під час нападу невідомих осіб, а саме: халат з візерунками у вигляді квітів, светр з візерунками у вигляді квітів.

Слідчий просить накласти арешт на вилучене майно, оскільки є достатні підстави вважати, що вищевказані речі підшукані, використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди.

Слідчий в судове засідання не прибув. В клопотанні просив проводити розгляд справи без його участі.
Власник майна в судове засідання не прибув, був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, встановив наступне.
22 січня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000030 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Відповідно до заяви від 23.01.2020 р., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видала для долучення до матеріалів кримінального провадження одяг, у якому вона була одягнена, 22.01.2020 р., а саме: халат з візерунками у вигляді квітів, светр з візерунками у вигляді квітів.

Відповідно до постанови від 23 січня 2020 р. слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_8 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000030.

Погоджене з прокурором клопотання про арешт майна, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Метою та підставами накладення арешту на вилучений одяг є необхідність проведення слідчих дій, тому необхідно забезпечити збереження даного речового доказу шляхом накладання арешту. Слідчий довів, щовилучений одяг, зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.
Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права відчужувати, користуватись та розпоряджатись майном, тимчасово вилученим 23.01.2020 р., в ході добровільної видачі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: халат з візерунками у вигляді квітів, светр з візерунками у вигляді квітів.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1