УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2020 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду в м. Сміла Черкаської області клопотання слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 січня 2019 року за № 0000113, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України,-

встановив:

Слідчий СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000113 від 24 січня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, до шести місяців, тобто до 03 жовтня 2020 року.

Своє клопотання мотивує тим, що 12 січня 2019 року близько 23 год. 00 хв. невідома особа, перебуваючи в під`їзді будинку АДРЕСА_1 нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_4 .

Слідчий вказує, що під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження, проведено ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: проведено судово-медичну експертизу для встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, проведено слідчий експеримент з потерпілим за результатами якого проведено додаткову судово-медичну експертизу. В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який станом на 23 березня 2020 року перебуває в розшуку.

Слідчий також зазначила, що під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні необхідно виконати наступні слідчо-процесуальні дії:

- встановити місцезнаходження ОСОБА_5 ;

- на підставі зібраних доказів, вирішити питання про повідомлення ОСОБА_5 про підозру;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України.

Посилаючись на те, що строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 03 квітня 2020 року, а провести вказані необхідні процесуальні дії не було можливості у зв`язку із значним обсягом слідчо-процесуальних дій спрямованих на отримання доказів про причетність осіб до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та невстановленого місцезнаходження ОСОБА_5 , слідчий звернулася до суду з вказаним клопотанням та просить продовжити строк досудового слідства ще на 6 місяців, тобто до 03 жовтня 2020 року.

Клопотань від учасників процесуальної дії в порядку визначеному ч.1 ст.107 КПК України щодо застосування технічних засобів фіксування не надходило, тому фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів фіксування не проводилася.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

У відповідності до витягу з ЄРДР кримінальне провадження № 0000113 від 24 січня 2019 року відкрите за фабулою, зазначеною слідчим у клопотанні.

Доказів проведення значного обсягу слідчо-процесуальних дій, спрямованих на отримання доказів про причетність осіб до вчинення вказаного кримінального правопорушення та невстановленого місцезнаходження ОСОБА_5 , на що, як на підставу неможливості проведення процесуальних дій слідча посилається у клопотанні матеріали клопотання не містять.

Посилаючись на необхідність встановлення місцезнаходження ОСОБА_5 та вирішення питання щодо повідомлення йому про підозру, слідчий, в порушення п.3,8 ч.2 ст. 295-1 КПК України не послався на обставини, що перешкоджали здійснити цю та інші процесуальні дії раніше.

Порядок продовження строку досудового розслідування слідчим суддею регламентує ст. 295-1 КПК України, зокрема, до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Частина 2 ст. 295-1 КПК України зазначає вимоги до клопотання про продовження досудового розслідування до повідомлення особі про підозру, яких, на думку слідчого судді, слідчий також не дотримався.

У клопотанні слідчим ОСОБА_3 не зазначені обставини, які перешкоджали здійсненню процесуальних дій раніше, не вказано і інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.

Також, звертаючись з клопотанням про продовження строку досудового розслідування терміном до 6 місяців, слідчий не пояснює особливої складності кримінального провадження.

З аналізу клопотання слідчого вбачається, що воно містить формальне посилання на неможливість закінчення досудового розслідування. При цьому, у клопотанні не зазначено про те, що саме перешкодило органу досудового розслідування здійснити необхідні слідчі та процесуальні дії, про необхідність яких зазначає слідчий, порушуючи питання про продовження строків досудового розслідування.

З матеріалів клопотання не вбачається, що будь-якій особі у кримінальному провадженні повідомлено про підозру.

Згідно ч.1 ст.219 ЦПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку;

2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості;

3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000113 від 24 січня 2019 року, дії особи по факту нанесення умисного тілесного ушкодження кваліфіковано за ч.2 ст.125 КК України.

Згідно санкції ч.2 ст.125 КК України, дії передбачені диспозицією вказаної частини статті караються штрафом від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк від ста п`ятдесяти до двохсот сорока годин або виправними роботами на строк до одного року, або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років.

Відповідно до ч.2 ст.12 КК України, злочином невеликої тяжкості є злочин, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років, або інше, більш м`яке покарання за винятком основного покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.125 КК України, є злочином невеликої тяжкості, в зв`язку з чим строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000113 від 24 січня 2019 року закінчився 24 січня 2020 року.

Відповідно до ч.1 ст.294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.

Згідно п.2 ч.2 ст.219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості.

Згідно ч.5 ст.294 КПК України, клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.219 ЦПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Так, у п. 21 ст. 7 КПК «Загальні засади кримінального провадження» передбачено загальну засаду кримінального провадження «розумність строків», правова реалізація якої спрямована на захист сторін від затягування кримінального процесу.

Ч. 1, 2 ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження суд.

Дотримання розумних строків кримінального провадження є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права кожного на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч. 1 ст. 6, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 р.); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 р., «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 р., «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 р.). «Обвинувачення» для цілей ч. 1 ст. 6 КЗПЛ можна визначити як офіційне повідомлення компетентною владою особи, що є підстави стверджувати про вчинення нею кримінального злочину.

Ст. 114 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, задля забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, має право встановлювати процесуальні строки в межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, а також мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

З матеріалів клопотання вбачається, зокрема, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 125 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 січня 2019 року, злочин передбачений ч. 2 ст. 125 КК України є злочином невеликої тяжкості, а клопотання про продовження строку досудового розслідування подане до суду 27 березня 2020 року, тобто після спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 КПК України.

Враховуючи вищевикладене вважаю за необхідне відмовити в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування за вказаним провадженням до шести місяців, тобто до 03 жовтня 2020 року.

Керуючись ст.30 Конституції України, ст.ст.219, 294, 295-1, 370, 372 КПК України,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 січня 2019 року за № 0000113, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи Апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1