Справа № 626/2782/19
Провадження № 1-кс/626/949/2019
УХВАЛА

26 грудня 2019 року м.Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000647 від 20.12.2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Красноградського відділу поліції ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000647 від 20.12.2019 за ознаками ч.1 ст.203-2 КК України, яке погоджено з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 20.12.2019 о 01-й годині 41 хвилина до чергової частини Красноградського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення ОСОБА_4 про те, що на території автовокзалу, розташованого по вул. Полтавській м. Красноград Харківської області в будівлі незаконно функціонують гральні автомати.

Під час досудового розслідування проводилися обшуки для виявлення та вилучення гральних автоматів та будь-яких предметів пов`язаних з заняттям гральним бізнесом, але нічого виявлено не було внаслідок відсутності відшукуваних слідчим речей.

23.12.2019 до Красноградського відділу поліції ГУНП в Харківській області надійшло анонімне повідомлення про те, що в приміщенні, поруч з Наталинською сільською радою Красноградського району, зберігаються предмети пов`язані із заняттям гральним бізнесом. Проведеним оглядом встановлено, що в приміщенні по АДРЕСА_1 виявлено системні блоки з номерами 2550, 10480006, 2124, 1494, два системні блоки без номерів, монітор ТМ "HANNSO"з номером 3021, монітор ТМ "НР", монітор ТМ "PRESTIGIO", власника майна та приміщення не виявлено. Вищезазначене майно визнане речовими доказами та передане на зберігання до камери зберігання Красноградського ВП ГУНП в Харківській області.

Необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені під час огляду місця події речі обумовлена необхідністю здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини, а крім того, забезпечити збереження речових доказів, призначити необхідні експертизи , провести додатковий огляд та забезпечити подальшу спеціальну конфіскацію майна і можливе забезпечення цивільного кодексу.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.

За правилами п. 18 ч. 1ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 7 ч. 2ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

На підставі вимог ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.1ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положеньстатті 170 цього Кодексута відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостоїстатті 170 цього Кодексу.

Як передбачено ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак, слідчим не конкретизовано у клопотанні, з якою саме метою відповідно до ч.2ст.170 КПК України, він просить накласти арешт.

Клопотання та додані до нього матеріали не містять документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Крім того, відповідно до ч. 1ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч. 1 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Матеріали клопотання на містять доказів про право власності на вказане майно, а також в клопотанні слідчого не зазначено номерів телефонів, мобільних телефонів, електронної пошти, чи факсимільного зв`язку фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками майна, переліку таких власників вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1ст. 172 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання.

Також суд звертає увагу, що положеннями ст.233 КПК України регламентовано, шо ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті. Під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи. Слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Відомостей про дотримання вимог ст.233 КПК України при проведенні 23 грудня 2019 року слідчим огляду в приміщенні та вилученні майна слідчому судді надано не було.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000647 від 20.12.2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя