Справа № 688/2592/19
Провадження № 1-кп/675/20/2020
У Х В А Л А
"13" квітня 2020 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав кримінальне провадження № 0000105 про обвинувачення

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плесна Шепетівського району Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта повна загальна середня, раніше судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 152, ч. 1 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в :
На розгляді в Ізяславському районному суді Хмельницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 152, ч. 1 ст. 187 КК України.

Ухвалою суду від 18 лютого 2020 року продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 по 17 квітня 2020 року включно. До спливу цього строку судове провадження з об`єктивних причин завершити не представляється можливим, оскільки у даному провадженні ще не досліджені письмові докази та не допитані всі свідки.

Прокурор заявив клопотання про продовження відносно ОСОБА_6 строку тримання під вартою, посилаючись на те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 проти задоволення вказаного клопотання заперечили, просити обрати ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Під час судового провадження вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України (ч. 3 ст. 315, ч. 2 ст. 331 КПК).

Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Суд зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що (1) обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, (2) обставини, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою (ч.ч. 3-5 ст. 199 КПК України).

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Частиною 3 статті 199 КПК України передбачено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно зазначатися про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Як вбачається з матеріалів провадження, до ОСОБА_6 було застосовано та продовжено йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою запобігти тому, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливати на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, згідно з вимогами п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Із обвинувального акту у даному кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні двох злочинів щодо малолітньої особи, один з яких є особливо тяжким.

Суд також враховує, що обвинувачений раніше неодноразово судимий, йому інкримінується вчинення кримінальних правопорушень під час іспитового строку, встановленого за попереднім вироком суду.

У даному кримінальному провадженні судовий розгляд не завершений, не допитані всі свідки та не досліджені письмові докази, відтак існують ризики перешкоджання кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків з метою зміни їхніх показів на користь обвинуваченого, переховування від суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого альтернативних запобіжних заходів, суд враховує особу обвинуваченого, а також тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, суворість покарання за кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_6 , його можливість переховуватись від суду та впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, на думку суду, до обвинуваченого ОСОБА_6 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Тому суд приходить до висновку, що обвинуваченому слід продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні злочинів, вчинених із застосуванням насильства, розмір застави судом не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 201, 315, 395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В и в :
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 152, ч. 1 ст. 187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 11 червня 2020 року включно, без можливості внесення застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: підпис ОСОБА_1

Судді: підпис ОСОБА_2

підпис ОСОБА_3

Згідно з оригіналом: суддя

Секретар: