ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/2181 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 грудня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6
підозрюваного - ОСОБА_7
адвоката - ОСОБА_8
Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту,із застосуванням електронних засобів контролю, строком на 2 місяці, тобто до 18-00 год. 28 січня 2020 року, з забороною цілодобово залишати будинок за адресою: АДРЕСА_1 та покладено обов`язки: не залишати цілодобово місце фактичного мешкання, а саме: АДРЕСА_1 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (при їх наявності); не відлучатися з населеного пункту, в якому він мешкає без дозволу слідчого, прокурора, суду; прибувати до прокуратури, слідчого, суду за викликом; носити електронний засіб контролю.
Не погоджуючись з рішенням слідчого судді адвокат ОСОБА_8 , як захисник ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2019 року скасувати. В обґрунтування апеляційної скарги адвокат посилався на невмотивованість судового рішення, недоведеність ризиків, зазначених в клопотанні. Рішення слідчого судді про обрання підозрюваному саме цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю, про застосування яких слідчий та прокурор не клопотали, вважає немотивованим, оскільки обрано один із найсуворіших запобіжних заходів при скоєнні злочину середньої тяжкості. Поза увагою суду при прийнятті рішення залишилось наявність у підозрюваного батька, матері, сестри, з якими він підтримує родинні зв`язки та у квартирі яких зареєстрований, близькі стосунки із рідними, які надали йому свою квартиру для проживання з цивільною дружиною. Отже висновок про відсутність стійких соціальних зв`язків є помилковим. Судом не взято до уваги посилання адвоката на попередні стосунки підозрюваного із потерпілою та на той факт, що автомобіль був повернутий їй на наступний день у тому самому стані ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності раніше не притягувався, повністю визнав свою провину та співпрацює із слідством, на теперішній час у нього немає жодної необхідності впливати на свідків, експертів чи спеціалістів.
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, підозрюваного та його адвоката, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 176 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , слідчий суддя вважав обґрунтованою підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України. Підозра підтверджена протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення потерпілій ОСОБА_10 особи для впізнання від 14.09.2019 року; протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_11 особи для впізнання від 14.09.2019 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2019 року, в ході якого виявлено та вилучено автомобіль БМВ; протоколом огляду предметів від 14.09.2019 року; протоколом проведення обушку від 26.09.2019 року; протоколом слідчого експерименту від 09.10.2019 року та встановленням існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. З урахуванням даних про особу підозрюваного, який є раніше не судимою особою, не одружений, офіційно не працевлаштований, слідчий суддя прийшов до висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України. З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який буде достатнім для запобігання вказану ризику та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, погоджується і апеляційний суд.
В судовому засіданні апеляційного суду прокурор пояснив, що підозрюваний 27.09.2019 не з`явився до слідчого, посилаючись на хворобу. При цьому телефон підозрюваного був вимкнений. 18.10.2019 року він також не з`явився для отримання підозри.
За викладених обставин у сукупності колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків: не залишати цілодобово місце фактичного мешкання, а саме: АДРЕСА_1 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (при їх наявності); не відлучатися з населеного пункту, в якому він мешкає без дозволу слідчого, прокурора, суду; прибувати до прокуратури, слідчого, суду за викликом; носити електронний засіб контролю , в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Доводи апеляційної скарги захисника з приводу необґрунтованості судового рішення, необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_7 підозри і вказаних у клопотанні ризиків спростовуються матеріалами справи і пред`явленою ОСОБА_7 підозрою у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а також наданими до клопотання доказами. При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховані всі підстави та обставини, передбачені ст. 178 КПК України, дані про особу та наявні докази, про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.
Доводи скарги щодо повного визнання ОСОБА_7 своє провини, наявності у нього близьких родичів, з якими підозрюваний підтримує родинні зв`язки, не мінімізують заявлених у клопотанні ризиків. Суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Вказані обставини у своїй сукупності обґрунтовують висновок слідчого судді щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні.
Доводи апеляційної скарги стосовно неповного дослідження слідчим суддею підстав застосування запобіжного заходу і неврахування тяжкості скоєного підозрюваним злочину не свідчать про необґрунтованість судового рішення з наведених вище підстав.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.
Керуючись ч.2 ст. 376,ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , як захисника підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2019 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді