Провадження № 1-кс/537/189/2020
Справа № 537/709/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2020 року слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в місті Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Samsung J7» золотистого кольору, який було вилучено за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 та передати його під відповідальне зберігання та користування потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без права відчуження.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні відділення поліції № 1 Кременчуцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000350 від 02 березня 2020 року, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення частина 1 статті 186 КК України.
Згідно змісту клопотання, 29 лютого 2020 року близько 19:45 год. невстановлена особа, перебуваючи поруч із будівлею за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом ривка із рук ОСОБА_6 , заволоділа мобільним телефоном «Samsung J7», який належить ОСОБА_5 .
01 березня 2020 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності понятих було вилучено мобільний телефон «Samsung J7», золотистого кольору у ОСОБА_4 .
Прокурор вказує, що вилучений в ході огляду 01 березня 2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 мобільний телефон «Samsung J7», золотистого кольору, який являється матеріальним об`єктом, який був предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження останніх та на підставі статті 170 КПК України, просить накласти арешт на зазначені речові докази.
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надавши заяву, згідно якої просить розглянути клопотання без його участі та зазначив, що останнє просить задовольнити.
Старший слідчий СВ Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, однак надала клопотання, згідно якого просила суд розглянути клопотання про арешт майна без її участі та вказала, що підтримує останнє в повному обсязі.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, однак надала до суду заяву, згідно якої просить розглянути клопотання без її участі та зазначила, що не заперечує проти накладення арешту на вказане прокурором майно.
Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 02 березня 2020 року слідчим відділенням ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000350 внесено відомості з ознаками злочину, передбаченого частиною 1 статті 186 КК України, наступного змісту: «29 лютого 2020 року близько 19:45 год. невстановлена особа, перебуваючи поруч з будівлею за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом ривка із рух ОСОБА_6 заволоділа мобільним телефоном «Samsung J7», який належить ОСОБА_5 ».
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Згідно заяви ОСОБА_4 від 01 березня 2020 року, вона добровільно видає мобільний телефон Самсунг Дуос 7 золотистого кольору.
Постановою старшого слідчого Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_8 від 02 березня 2020 року визнано в якості речового доказу та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000350 від 02 березня 2020 року мобільний телефон «Samsung J7», золотистого кольору.
В обґрунтування клопотання прокурора слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000350 від 14 березня 2020 року; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01 березня 2020 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_5 від 02 березня 2020 року; заяву ОСОБА_4 від 01 березня 2020 року; протокол огляду місця події від 01 березня 2020 року; постанову старшого слідчого Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_8 від 02 березня 2020 року про визнання речовим доказом та приєднання до матеріалів кримінального провадження.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно частин 2, 3 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказаний в клопотанні мобільний телефон може бути речовим доказом в кримінальному провадженні та може зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і незастосування арешту вказаного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на мобільний телефон «Samsung J7», золотистого кольору, який було вилучено за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , та передати його під відповідальне зберігання та користування потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без права відчуження.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №00000350 від 02 березня 2020 року задовольнити.
Накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Samsung J7», золотистого кольору, який було вилучено за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , та передати його під відповідальне зберігання та користування потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без права відчуження.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 10 березня 2020 року о 08 год. 20 хв.