Справа № 442/4486/19
Провадження № 1-кс/442/1987/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2019 року Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника потерпілого (цивільного позивача) адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі клопотання ОСОБА_4 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду з клопотання про арешт майна ОСОБА_5 з метою забезпечення цивільного позову про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої злочином, у кримінальному провадженні №0001061 від 18.06.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
В обґрунтування клопотання посилається, що він є потерпілий, цивільний позивач у кримінальному провадженні №0001061 від 18.06.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України. У даному провадженні він, з метою відшкодування заподіяної йому шкоди вчиненням неповнолітнім ОСОБА_7 злочину, пред`явлено цивільний позов (який долучений до матеріалів кримінального провадження) до підозрюваного ОСОБА_7 та його батьків ОСОБА_5 і ОСОБА_8 , згідно з яким просить стягнути з останніх заподіяну йому в результаті вчинення злочину майнову шкоду в розмірі 50767,45 гривень, моральну шкоду в розмірі 100000 гривень, а всього просить стягнути на його користь кошти на загальну суму 150767,45 гривень. У той же час стверджує, що заподіяна цим злочином шкода іншим підозрюваним ОСОБА_6 відшкодована повністю матір`ю останнього, а тому цивільний позов ним до ОСОБА_7 і його батьків пред`явлений з урахуванням вартості частини повернутого майна у ході досудового розслідування та з врахуванням коштів, добровільно відшкодованих матір`ю підозрюваного ОСОБА_6 . Беручи до уваги, що відповідно до частини 6 статті 170 КПК України арешт може бути накладений на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, а також те, що у власності ОСОБА_5 знаходиться нерухоме майно - квартира під АДРЕСА_1 , просить накласти арешт на це нерухоме майно.
У судовому засіданні представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 повідомив про неможливість явки в суд його довірителя ОСОБА_4 , у зв`язку з сімейними обставинами, та просив розглянути справу у відсутності останнього. Клопотання про накладення арешту підтримав повністю та просить його задоволити.
Підозрюваний ОСОБА_7 та особа, стосовно майна якої слідчим суддею вирішувалося питання про накладення арешту ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце проведення судового засідання.
Неприбуття вказаних осіб у судове засідання, які належним чином були повідомлені, відповідно до ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Перевіривши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
З копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що слідчим відділом Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 18.06.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001061 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, за фактом крадіжки майна ОСОБА_4 , поєднаної з проникненням у будинок у АДРЕСА_2 .
01.11.2019 неповнолітньому ОСОБА_7 в присутності законного представника батька ОСОБА_5 слідчим за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні №0001061 від 18.06.2019 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України. Органом досудового розслідування неповнолітній ОСОБА_7 підозрюється в тому, що він 17.06.2019 близько 14 години за попередньою змовою групою осіб з неповнолітнім ОСОБА_6 умисно, таємно, шляхом проникнення у будинок за АДРЕСА_2 викрали майно ОСОБА_4 на загальну суму 85 083 гривень.
На підтвердження своїх доводів потерпілим ОСОБА_4 надано також копію повідомлення від 01.11.2019 про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, протокол допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 01.11.2019, протокол одночасного допиту від 19.11.2019, проведеного між підозрюваними ОСОБА_6 , ОСОБА_9 і потерпілим ОСОБА_4 .

З копії позовної заяви вбачається, що ОСОБА_4 звернувся в межах вищевказаного кримінального провадження з цивільним позовом до неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_7 та його батьків ОСОБА_5 і ОСОБА_8 ; ціна позову 150767,45 грн. ОСОБА_4 , згідно позовних вимог, просить стягнути на його користь солідарно з ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 заподіяну йому в результаті вчинення злочину майнову шкоду в розмірі 50767,45 гривень та моральну шкоду в розмірі 100000 гривень. До позовної заяви цивільним позивачем подано письмові докази на підтвердження розміру позовних вимог.

Згідно статті 1179 ЦК України неповнолітня особа (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) відповідає за завдану нею шкоду самостійно на загальних підставах. У разі відсутності у неповнолітньої особи майна, достатнього для відшкодування завданої нею шкоди, ця шкода відшкодовується в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі її батьками (усиновлювачами) або піклувальником, якщо вони не доведуть, що шкоди було завдано не з їхньої вини.
Оскільки на час вчинення інкримінованого злочину, як і на даний час, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є неповнолітнім, то заподіяна ОСОБА_4 майнова і моральна шкода може бути стягнута також з його батьків ОСОБА_5 і ОСОБА_8 .
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Частиною 6 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
За змістом частини 7 статті 170 КПК України арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Частина 10 статті 170 КПК України передбачає, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно з ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до Інформаційної довідки №191256673 від 03.12.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, у власності ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) знаходиться нерухоме майно - квартира під АДРЕСА_1 . Із вказаної Інформаційної довідки також встановлено, що загальна вартість цього нерухомого майна становить 157801 грн.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_4 про накладення арешту на квартиру ОСОБА_5 є підставним, оскільки потерпілим (цивільним позивачем) ОСОБА_4 у кримінальному провадженні подано обґрунтовану позовну заяву до підозрюваного ОСОБА_7 та його батьків ОСОБА_5 і ОСОБА_8 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої злочином, на загальну суму 150767,45 грн. Враховуючи наведене, а також наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої ОСОБА_4 внаслідок кримінального правопорушення, клопотання останнього слід задоволити та накласти арешт на нерухоме майно ОСОБА_5 , а саме: квартиру під АДРЕСА_1 . Враховуючи наявність інших обтяжень на вказане нерухоме майно (що вбачається з Інформаційної довідки №191256673 від 03.12.2019), розмір позовних вимог та шкоди, заподіяної ОСОБА_4 у результаті злочину, зважаючи на вартість вказаного нерухомого майна, такий арешт на квартиру ОСОБА_5 забезпечить розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_4 про арешт майна задоволити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), шляхом заборони розпоряджатися цим майно.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Копію ухвали надіслати, у відповідності до ч. 7 ст. 173 КПК України підозрюваному та фізичній особі, яка відповідно до закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлено 19.12.2019.

Слідчий суддя ОСОБА_1