Справа № 761/4318/20
Провадження № 1-кс/761/2995/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1

з участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисників - адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5

при секретарі ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_8 , подане в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 201 001 000 013 26 від 09.02.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, не одруженого, з середньою освітою, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 25.07.2018 вироком Подільського районного суду міста Києва за ч.3 ст.185 КК України, до трьох років позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю в два роки ,

який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 120 201 001 000 013 26 від 09.02.2020 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_3 09.02.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив інкримінований злочин, який відноситься до категорії тяжких злочинів санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, враховуючи, що він раніше неодноразово судимий, притягується до кримінальної відповідальності за вчинення злочину проти власності, немає офіційного джерела доходу, немає міцних соціальних зв`язків, що є також підставою вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків.
Слідчий посилається на те, що при обранні запобіжного заходу необхідно врахувати те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Беручи до уваги викладене, а також дані про особу ОСОБА_3 , обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.
Захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували проти клопотання, зазначили про відсутність обґрунтованої підозри, відсутність ризиків для застосування ініційованого запобіжного заходу, вказували на невідповідність відомостей, зазначених в матеріалах фактичним обставинам та на протиріччя анкетних даних підозрюваного, а також подано скаргу щодо незаконного затримання підозрюваного ОСОБА_3 , враховуючи, яке тривало довше, ніж мало бути. Просили відмовити в застосуванні запобіжного заходу, а вразі його застосування, застосувати нічний домашній арешт.
Підозрюваний також заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснив, що інкримінований злочин не вчиняв, переховуватися не збирається.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 120 120 201 001 000 013 26 від 09.02.2020 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

09.02.2020 о 04:10 годин ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.02.2020 ОСОБА_3 повідомлено про підозру за ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КПК України.
З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими суддею доказами.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Таким чином, на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані, враховуючи стадію досудового розслідування, свідчать про причетність ОСОБА_3 до події вказаного злочину.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обговорюючи питання наявності зазначених у клопотанні ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення є цілком ймовірним.

Так, ОСОБА_3 був засуджений 25.07.2018 вироком Подільського районного суду міста Києва за ч.3 ст.185 КК України, який корисливим, до трьох років позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю в два роки, на даний час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, не одружений, не працює, суспільно корисною працею не займається, офіційно не підтвердив місце роботи, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків.

Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваним спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , його особу, вбачається за необхідне застосування до нього запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, а також про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду особу підозрюваного.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Наведене вище нівелює доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, відсутність соціальних зв`язків, постійного місця роботи, обставини вчинення злочину, кримінально-протиправну поведінку підозрюваного, інші дані, що характеризують особу підозрюваного, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Крім того, слідчий суддя вважає, що слід визначити підозрюваному заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про його особу, про спосіб його життя, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та з урахуванням стадії досудового розслідування має бути призначена у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб щодо особи підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, та визначити заставу на рівні двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доводи сторони захисту щодо невірного зазначення анкетних даних підозрюваного в різних процесуальних документах «Корневський» та «Кореневський» спростовуються наявними матеріалами, зокрема, постановою слідчого про уточнення анкетних даних від 09.02.2020, крім того до суду слідчий звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 .

Доводи сторони захисту щодо незаконного затримання не знайшли свого підтвердження в ході розгляду клопотання, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення скарги на незаконне затримання. При цьому, враховуючи приписи частини третьої статті 210 КПК України, де зазначено, що у разі наявності підстав для обґрунтованої підозри, що доставлення затриманої особи тривало довше, ніж це необхідно, слідчий зобов`язаний провести перевірку для вирішення питання про відповідальність винуватість у цьому осіб, слідчий суддя вважає відсутніми підстави для реагування на нього у встановленому порядку, визначеному статтею 206 КПК України, враховуючи також відсутність відповідних вказівок сторони захисту на підстави, зазначені в статті 206 КПК України, а наведені ним обставини є предметом перевірки не слідчим суддею, а слідчим.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотаннязадовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали визначити на 60 днів в межах строку досудового розслідування до 09 квітня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбаченим КПК України у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається слідчому, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1