ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1064/20
провадження № 1-кс/753/437/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження № 0000092, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5, ст.27, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Яготин Київської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів)

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту ОСОБА_5 , підозрюваний).

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що Київською місцевою прокуратурою №2 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000092 від 14.03.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.
У клопотанні зазначено, що ОСОБА_7 08.11.2017, достовірно знаючи, що договір купівлі- продажу квартири АДРЕСА_2 від 28.01.2012 (нотаріальний бланк серії ВРН №700823) є підробленим, оскільки остання вказану квартиру у ОСОБА_8 не купувала, звернулась до державного реєстратора філії Комунального підприємства Мирнопільської сільської ради «Результат» у місті Києві ОСОБА_9 для реєстрації нібито свого права власності на квартиру АДРЕСА_2 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно та надала завідомо підроблений офіційний документ, а саме договір купівлі продажу квартири від 28.01.2012 (нотаріальний бланк серії ВРН №700823) відповідно до якого ОСОБА_7 нібито купила в ОСОБА_8 квартиру АДРЕСА_2 за 234 000 грн.
Так, 08.11.2017 державним реєстратором філії комунального підприємства Мирнопільської сільської ради «Результат» ОСОБА_9 внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про зміни права власності на вищевказану кватиру та змінено власника на ОСОБА_7 .
Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який являвся чоловіком ОСОБА_7 , діючи за попередньою згодою з ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , та виконуючи роль співучасника, 28.02.2018 перебуваючи за адресою м. Київ, пр-т Григоренка, 15, у приміщенні №3, де здійснює свою нотаріальну діяльність приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 надав заяву на згоду про відчуження квартири АДРЕСА_2 на користь іншого співучасника ОСОБА_10 .
28.02.2018 ОСОБА_10 , перебуваючи за адресою: м. Київ, пр-т Григоренка, 15, у приміщенні №3, де здійснює свою нотаріальну діяльність приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , уклав договір купівлі-продажу квартири у ОСОБА_7 за 147 477 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 діючи у групі з ОСОБА_7 та ОСОБА_10 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, незаконно заволоділи належним ОСОБА_8 майном шляхом обману та отримали реальну змогу розпоряджатись вищевказаною квартирою як власною, завдавши потерпілому матеріальної шкоди на суму 660 996 грн.
У вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. Яготин, Київської області, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
Так, 16.01.2020 ОСОБА_5 прокурором Київської місцевої прокуратури №2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Необхідність застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор в судовому засіданні обґрунтував наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме вказував, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених, просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази та обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Матеріали провадження містять достатні дані, які вказують на існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч.5, ст.27, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК КК України, а саме: витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; відповіддю з БТІ; договором купівлі-продажу квартири від 28.01.2012; договором купівлі-продажу квартири від 28.02.2018; договором купівлі-продажу квартири від 28.01.2012; договором купівлі-продажу квартири від 25.07.2018; протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 24.12.2019; допитами свідків; протоколом обшуку.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5, ст.27, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.
Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Як визначено у ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені в КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Разом з тим, клопотання органу досудового розслідування та додані до нього матеріали не містять достатніх даних, які б вказували на безумовну необхідність обрання підозрюваному такої міри запобіжного заходу як тримання під вартою. Прокурором належно не мотивовано, чому інший запобіжний захід не може забезпечити проведення слідчих, процесуальних дій та уникнення ризиків визначених ст. 177 КПК України.
Отже, приймаючи до уваги наявні в наданих суду матеріалах дані про фактичні обставини провадження, особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, а також, враховуючи, що сама по собі ступінь тяжкості злочину, що інкримінується особі, не може бути безумовною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання відмовити.
Разом з тим, враховуючи встановлені вище обставини, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово строком на два місяці за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, обираючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки: зобов`язати ОСОБА_5 , прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 17 березня 2020 року.

Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в даному кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 20.01.2020.