Справа №621/821/20
УХВАЛА
Іменем України
30 березня 2020 року м.Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Зміївського ВП ГУНП в Харківській старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні №0000257 від 23.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

встановив:

27.03.2020 до Зміївського районного суду Харківської області надійшло вказане клопотання, погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно:

- чоловічі кросівки 43 розміру ТМ «Nike» чорного кольору з нашаруванням бруду на поверхні;

- три фрагменти мотузки з полімеру білого кольору;

- два фрагменти мотузки з тканини сірого кольору.

В обґрунтування клопотання про накладення арешту зазначено, що тимчасово вилучене майно від 26.03.2020 може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні наполягають.

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, до суду не прибули, причини неявки не повідомили.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя зазначає таке.

Зміївським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000257 від 23.03.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальне правопорушення у вказаному кримінальному провадженні вчинено за таких обставин: 23.03.2020 о 00-15 за адресою АДРЕСА_1 , лікар Обозна повідомила про потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з діагнозом зчмс, сгм, переорбітальна гематома зліва, закритий перелом ребер зліва, численні гематоми, якого зі слів останнього, побив знайомий ОСОБА_7 у себе вдома.

Слідчим на підтвердження заявленого клопотання подані копії таких матеріалів кримінального провадження: - витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань від 23.03.2020; - рапорту Зміївського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 23.03.2020; - протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 23.03.2020; -протоколу проведення слідчого експерименту від 25.03.2020; - протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 26.03.2020; - заяви ОСОБА_5 про надання дозволу на проведення огляду його домоволодіння; - протоколу огляду місця події від 26.03.2020; - постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 26.03.2020

Слідчий суддя зазначає, що згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна, є, за п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку про доведеність слідчим, що вилучене майно, зазначене в клопотанні, може зберігати сліди кримінального правопорушення, може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, а також мету арешту такого майна, якою є забезпечення збереження відповідних речових доказів, адже його повернення може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження.

Відтак, клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000257 від 23.03.2020 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучене 26.03.2020 за протоколом огляду, а саме:

- чоловічі кросівки 43 розміру ТМ «Nike» чорного кольору з нашаруванням бруду на поверхні;

- три фрагменти мотузки з полімеру білого кольору;

- два фрагменти мотузки з тканини сірого кольору,

Місцем зберігання вилученого майна визначити Зміївський ВП ГУНП в Харківській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1