Справа №:755/5900/20
Провадження №: 1-кс/755/1994/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" квітня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002831 від 25.04.2020 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, не працюючому, з професійно-технічною освітою, не одруженому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що 25.04.2020 року, приблизно о 18 годині 30 хвилин, ОСОБА_7 , спільно зі своєю знайомою ОСОБА_8 перебував за адресою: м. Київ, вул. Івана Миколайчука, 13, а саме сиділи на лавочці у сквері, де до них, підійшов раніше невідомий їм ОСОБА_4 .
ОСОБА_4 звернувся до ОСОБА_7 з проханням про передачу йому коштів для купівлі алкоголю з метою його подальшого спільного вживання. У свою чергу ОСОБА_7 у вказаному прохані відмовив, у цей час у ОСОБА_4 виник прямий злочинний умисел спрямований на незаконне відкрите, викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих спонукань, з метою власного протиправного збагачення ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що його дії носять відкритий характер для ОСОБА_7 та ОСОБА_8 лівою рукою дістав з правої нагрудної кишені сорочки ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Nokia» моделі «Х2», чорного кольору, вартістю 880,00 грн., у якому знаходилося дві сім-картки: перша оператору ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 , вартістю 50,00 грн., із залишком грошових коштів на балансовому рахунку 50,00 грн. та друга оператору ТОВ «лайфселл» НОМЕР_2 , вартістю 50,00 грн., без залишку грошових коштів на балансовому рахунку. Після цього, ОСОБА_4 , разом з вказаним телефоном відійшов від ОСОБА_7 на відстань 5 метрів, а саме за кущ біля лавочки на якому продовжувала сидіти ОСОБА_8 , у свою чергу ОСОБА_7 пішов за ним.
Продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що ОСОБА_7 перебуває у безпорадному стані через алкогольне сп`яніння, продовжив вчиняти протиправні дії, а саме вихопив з лівої нагрудної кишені сорочки ОСОБА_7 шкіряний гаманець, чорного кольору в якому знаходилися грошові кошти у сумі 400,00 грн. (одна купюра номіналом 200 грн., одна купюра номіналом 100 грн., та дві купюри номіналом 50 грн.), а також документи на ім`я ОСОБА_7 , а саме: паспорт громадянина України, у формі ID-картки, Витяг з демографічного реєстру, посвідчення водія з додатком, дві банківські картки банку «ПриватБанк» та одна банківська картка «УкрСиббанк», які матеріальної цінності для потерпілого не становлять. Після цього, ОСОБА_4 , разом з відкрито викраденим майном з місця вчинення злочину зник, а викраденим розпорядився на власний розсуд чим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 1280,00 грн.
У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст.186 КК України.
25.04.2020 року о 04 годині 00 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст.208 КПК України відразу після вчинення кримінального правопорушення.
25.04.2020 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту потерпілого, свідків, особистого обшуку затриманого ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , вилученими речовими доказами, та іншими доказами в їх сукупності.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши підозрюваного та його захисника, які просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України, є тяжким, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, враховуючи дані про особу підозрюваного, який не працює, неодружений, без місця реєстрації у Києві, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України до підозрюваного слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ, взявши його під вартою у залі суду.
Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_4 не більше 60 днів з моменту його затримання до 25 червня 2020 року включно.
Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 /сто шістдесят вісім тисячі сто шістдесят/ гривень 00 копійок.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків не більше двох місяців з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя