Справа № 175/5007/19
Провадження № 1-кс/175/2028/19
У Х В А Л А
іменем України

23 грудня 2019 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду смт. Слобожанське клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0001729 від 20.12.2019 року за ч.4 ст. 358 КК України, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні слідчого відділення Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0001729, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 грудня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України за фактом використання завідомо підробленого документу.

До Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення поліцейських екіпажу УПП в Дніпропетровській області про те, що 20.12.2019 приблизно о 13:00 год. було зупинено автомобіль марки BMW моделі Х5, д/н НОМЕР_1 під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час перевірки документів добровільно надав свідоцтво про реєстрацію ТЗ з ознаками підробки.

20.12.2019 відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001729, за попередньою правовою кваліфікацією по ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно рапорту поліцейського УПП в Дніпропетровській області 20.12.2019 приблизно о 13:00 год. на ділянці дороги за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського, 86/1, за порушення ПДР було зупинено автомобіль марки BMW моделі Х5, д/н НОМЕР_1 під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час перевірки документів добровільно надав свідоцтво про реєстрацію ТЗ з ознаками підробки, а саме: виявлена невідповідність зазначеної інформації у свідоцтві з інформаційно-пошуковими базами НПУ, у документі інформація про наявний ідентифікатор та інші особливі відмітки; бланк суворої звітності виготовлений із порушеннями державних стандартів; при персоналізації та візуальному огляді помічено, що голографічний елемент, що наноситься на бланк не виконує свої захисні функції, мікродрук відсутній.

Окрім цього встановлено, що ідентифікаційний номер та ідентифікатор на кузові автомобіля знищено механічним способом.

20.12.2019 в період часу з 14:00 год. по 14:40 год. в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено автомобіль марки BMW моделі Х5, д/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 та ключ від замка запалювання.

Автомобіль було доправлено до Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області та опечатано бирками, з метою унеможливлення зміни стану, комплектації авто та приховування або маскування ознак інкримінованого злочину.

Перед початком слідчої дії, а саме огляду місця події, у особи, яка здійснювала керування ТЗ було відібрано письмову заяву (дозвіл) на огляд.

21.12.2019 слідчим винесено відповідну постанову про визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні №0001729.

Слідчий просить накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0001729, а саме: колісний транспортний засіб автомобіль марки BMW моделі Х5, тип легковий універсал-В, чорного кольору, д/н НОМЕР_1 , рік випуску 2004, власником якого є ОСОБА_6 та ключ замку запалювання до нього; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , видане ВРЕР-1 (м. Київ). Заборонити будь-яким особам користування, володіння та розпорядження вказаним майном.

Прокурор до початку судового засідання надав заяву про розгляд клопотання без його участі клопотання підтримав.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання, а саме з витягу з ЄРДР, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 20.12.2019 р. за №0001729 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, в рамках якого подається клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

20.12.2019 року слідчим було проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та тимчасово вилучено: транспортний засіб автомобіль марки BMW моделі Х5, тип легковий універсал-В, чорного кольору, д/н НОМЕР_1 , рік випуску 2004, власником якого є ОСОБА_6 та ключ замку запалювання до нього; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , видане ВРЕР-1 (м. Київ).

Постановою від 21.12.2019 року вищевказане майно було визнано речовими доказами.

У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Клопотання та долучені матеріали хоч і містять інформацію про те, з якою метою було вилучено автомобіль марки BMW моделі Х5, тип легковий універсал-В, чорного кольору, д/н НОМЕР_1 , рік випуску 2004, власником якого є ОСОБА_6 та ключ замку запалювання до нього; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , видане ВРЕР-1 (м. Київ), однак в подальшому відомості до ЄРДР внесено лише за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, де предметом злочину є офіційний документ, який і був вилучений у ОСОБА_5 , а саме свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

В той же час у ОСОБА_5 було вилучено автомобіль, хоча в клопотанні та долучених матеріалах не вказується щодо внесення відомостей до ЄРДР за фактом знищення, підробки або зміни ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміни без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу, що є предметом іншого складу злочину, відомості про який до ЄРДР не внесено, а тому виходить за межі кримінального провадження №0001729 від 20 грудня 2019 року за ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає законним та обґрунтованим клопотання щодо накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, шляхом заборони будь-яким особам розпоряджатися та використовувати майно, що є розумним та співрозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження, що здійснюється за ч. 4 ст. 358 КК України. Транспортний засіб, ключі від нього вважає, за необхідне передати на відповідальне зберігання володільцю майна (особі у якої перебувало у користуванні), заборонивши відчужувати вказане майно або передавати у користування іншим особам, оскільки підстав для заборони в його зберіганні та користуванні слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 169, 170 - 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , видане ВРЕР-1 (м. Київ), яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001729 від 20 грудня 2019 року.

Автомобіль марки BMW моделі Х5, тип легковий універсал-В, чорного кольору, д/н НОМЕР_1 , рік випуску 2004, власником якого є ОСОБА_6 та ключ замку запалювання до нього, передати на відповідальне зберігання і використання володільцю майна (особі у якої перебувало у користуванні), заборонивши відчужувати вказане майно або передавати у користування іншим особам.

В іншій частині вимог клопотання відмовити.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровський області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1