УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 червня 2020 року

м. Київ
справа № 469/1409/15-к

провадження № 51-4902впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 0000109 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі КК) та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК за апеляційною скаргою прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 на вирок Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 29 березня 2019 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло вищевказане подання Миколаївського апеляційного суду, яке мотивовано тим, що вказане кримінальне провадження відповідно до вимог п. 2 ч. 12 ст. 31 КПК підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів, тоді як під час проведення такого розподілу було встановлено, що суддя ОСОБА_7 припинив повноваження судді у зв`язку зі смертю, а тому у Миколаївському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 через відсутність необхідної кількості суддів. У зв`язку з цим апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не з`явилися, що не перешкоджає вирішенню питання. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Як убачається з матеріалів провадження, до Миколаївського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за апеляційною скаргою прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 на вирок Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 29 березня 2019 року.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 листопада 2019 року, для розгляду вказаного кримінального провадження було визначено склад колегії: головуючого ОСОБА_8 , суддів: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Під час підготовки кримінального провадження до апеляційного розгляду було встановлено, що на час, коли суд першої інстанції розпочинав судове провадження, ОСОБА_4 був обраний безстроково суддею Суворовського районного суду м. Одеси, а тому відповідно до примітки ст. 368 КК є службовою особою, яка займає відповідальне становище.
У зв`язку з цим в. о. керівника апарату ОСОБА_11 , посилаючись на положення ч. 5 ст. 216 КПК та п. 2 ч. 12 ст. 31 КПК, з метою збільшення складу колегії суддів з трьох до п`яти, видала розпорядження від 05 лютого 2020 року та призначила повторний автоматизований розподіл кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 06 лютого 2020 року було визначено склад колегії: головуючого ОСОБА_8 , суддів: ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 .
У зв`язку з тим, що суддя ОСОБА_7 припинив повноваження судді Миколаївського апеляційного суду з 17 травня 2020 року у зв`язку зі смертю (що підтверджується довідкою, яка міститься в матеріалах провадження), визначити склад колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не вдалося, оскільки відповідно до протоколу від 21 травня 2020 року розподіл кримінального провадження не відбувся, тому що у Миколаївському апеляційному суді не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу цього кримінального провадження.
На підставі зазначеного апеляційний суд звернувся до Верховного Суду для вирішення вказаного питання.
Разом з тим, перевіривши матеріали кримінального провадження та мотиви подання Верховний Суд дійшов таких висновків.
Так, після здійснення розподілу від 26 листопада 2019 року для розгляду вказаного кримінального провадження визначено склад суду з вищевказаних трьох суддів. У розпорядженні № 2-12/49/20 від 05 лютого 2020 року, в. о. керівника апарату Миколаївського апеляційного суду послалася на положення ч. 12 ст. 31 КПК, і саме на підставі цього розпорядження було здійснено повторний розподіл та визначено склад суду із п`яти суддів.
Однак, на думку колегії суддів Верховного Суду, повторний розподіл вказаного кримінального провадження було здійснено помилково, оскільки норми КПК, якими обґрунтовано необхідність його проведення втратили свою чинність на момент проведення такого розподілу.
Так, відповідно до ч. 12 ст. 31 КПК (в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147 - VIII) визначено коло суб`єктів, розгляд щодо яких в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі п`яти суддів.

Разом із тим, відповідно до змін, які були внесені згідно із Законом України від 07 червня 2018 року № 2447-VIII (який набрав чинності 05 вересня 2019 року) вказану норму КПК викладено в іншій редакції, зокрема ч. 12 визначає склад суду під час розгляду кримінального провадження у Вищому антикорупційному суді. При цьому після внесення змін ст. 31 КПК не містить переліку кола осіб, щодо яких кримінальне провадження в апеляційному суді здійснюється колегіально у складі п`яти суддів.

Таким чином, відповідно до ст. 5 КПК процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення, а тому Миколаївський апеляційний суд, здійснюючи автоматизований розподіл вказаного кримінального провадження повинен був керуватися чинними нормами закону.
Враховуючи викладене, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду дійшла висновку, що подання Миколаївського апеляційного суду не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:
Відмовити в задоволенні подання Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 0000109 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК, та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3