Справа № 369/3168/20
Провадження №1-кс/369/697/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2020 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001299 від 05.03.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001299 від 05.03.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.03.2020 року до ЧЧ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 05.03.2020 року близько 08:23 год. за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні пункту обміну валют, невідомі особи, у кількості 2-х осіб, відкрито заволоділи грошовими коштами у сумі 321 000 гривень, 5150 доларів США, 36 000 рублів, 1300 злотих.

В ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у проведенні огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В період часу з 09 год. 50 хв. по 11 год. 20 хв. 05.03.2020 року проведено огляд місця події за вище вказаною адресою, а саме: АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду за вищевказаною адресою виявлено та вилучено наступні речі:

-фрагмент мотузки з барної стійки;

-фрагмент мотузки біля входу до підсобного приміщення;

-фрагмент мотузки поблизу вхідних дверей до приміщення обмінного пункту;

-гребінець чорного кольору;

-змив з поверхні дверей побутового приміщення;

-змив з поверхні дверей котельні;

-змив з поверхні дверей кімнати відпочинку;

-ключ із серцевиною замка сейфу;

-змив з ручки металевих дверей до приміщення обміну валют;

-змив з поверхні сейфа із зовнішньої сторони;

-змив з поверхні сейфа із внутрішньої сторони;

-змив з полиці сейфу;

-змив з поверхні шухляди столу;

-пластикова накладка з коробки, яка знаходилася в сейфі;

-документація пункту обміну валют ТОВ «Валта Груп»;

-фіскальні чеки та звітні довідки;

-циліндричний механізм замка та ключ з вхідних дверей у кімнату обміну валют;

-картонні коробки, у яких знаходилися грошові кошти;

-папілярні візерунки з поверхні вхідних дверей із зовнішньої та внутрішньої сторони;

-структура матеріалу з поверхні вхідних дверей із зовнішньої та внутрішньої сторони;

-недопалки у кількості 4 шт. з написом «Parlament».

05.03.2020 року слідчим СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 винесено постанову про визнання та приєднання до справи речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

В судове засідання слідчий не з`явився, та просив клопотання розглядати без його участі, вимоги клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує можливість використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001299 від 05.03.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на предмети вилучені в ході огляду місця події, який було проведено в період часу з 09 год. 50 хв. по 11 год. 20 хв. 05.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-фрагмент мотузки з барної стійки;

-фрагмент мотузки біля входу до підсобного приміщення;

-фрагмент мотузки поблизу вхідних дверей до приміщення обмінного пункту;

-гребінець чорного кольору;

-змив з поверхні дверей побутового приміщення;

-змив з поверхні дверей котельні;

-змив з поверхні дверей кімнати відпочинку;

-ключ із серцевиною замка сейфу;

-змив з ручки металевих дверей до приміщення обміну валют;

-змив з поверхні сейфа із зовнішньої сторони;

-змив з поверхні сейфа із внутрішньої сторони;

-змив з полиці сейфу;

-змив з поверхні шухляди столу;

-пластикова накладка з коробки, яка знаходилася в сейфі;

-документація пункту обміну валют ТОВ «Валта Груп»;

-фіскальні чеки та звітні довідки;

-циліндричний механізм замка та ключ з вхідних дверей у кімнату обміну валют;

-картонні коробки, у яких знаходилися грошові кошти;

-папілярні візерунки з поверхні вхідних дверей із зовнішньої та внутрішньої сторони;

-структура матеріалу з поверхні вхідних дверей із зовнішньої та внутрішньої сторони;

-недопалки у кількості 4 шт. з написом «Parlament».

Ухвала виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1