Справа №766/4818/17
н/п 1-кс/766/2222/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.03.2020 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря: ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

ВСТАНОВ И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться та можуть надійти на банківський рахунок, який кореспондується з банківською карткою № НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приват Банк» ().

Зупинити видаткові операції по поточному рахунку який кореспондується з банківською карткою № НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приват Банк» ();

Ухвалу для організації виконання направити до відділення банку АТ КБ «Приват Банк», за адресою: м. Херсон, вулиця Ушакова, 43.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що в провадженні СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000650 від 21.02.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Під час допиту потерпілого ОСОБА_5 , встановлено, що на початку грудня 2016 року потерпілий знайшов оголошення на сайті «Авторіа», у якому запропоновано придбати автомобіль «БМВ Х5». Після чого потерпілий, ОСОБА_5 , подзвонив чоловіку, який повідомив, що вартість автомобіля становить 252 600 гривень. Крім того, чоловік сказав, що потрібно перерахувати вище зазначені грошові кошти на картку «Приватбанк» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 . 24.12.2017 потерпілий перерахував на вище зазначену карту грошові кошти трьома платежами 51 300 грн., 111 300 грн., 90 000 грн., на загальну суму 252 600 грн. Після чого автомобіль «БМВ Х5» не отримав.

Відповідно до обставин кримінального провадження заволодіння коштами та подальше їх приховування відбулось шляхом перерахування коштів, тобто банківський рахунок, який закріплений за банківською карткою АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 є знаряддями вчинення злочину. Водночас зволікання у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів (грошей) та неможливості їх повернення потерпілому. З метою запобігання спробам подальшого перерахування коштів на інші рахунки, перешкоджання зняття грошових коштів виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на рахунки, до моменту встановлення їх власників та фактичних користувачів, у зв`язку із неможливістю отримання вказаної інформації без проведення тимчасових доступів до інформації, що перебуває у володінні банківських установ.

У даний час, з метою запобігання можливості зняття грошових коштів з банківської картки чи переведення наявних на ній коштів на інші рахунки, виникає об`єктивна необхідність накладення арешту на банківський рахунок, який кореспондується з банківською карткою АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 .

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності.
Власник майна в судове засідання не викликався з метою уникнення його відчуження.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчим суддею встановлено, що слідчий просить накласти арешт на грошові кошти з метою їх збереження як речового доказу (предмету злочину), однак до клопотання не долучена постанова про визнання вищезазначеного майна речовими доказами, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Крім того, слідчий суддя враховує, що сторона обвинувачення просить накласти арешт на всі грошові кошти, що знаходяться та можуть надійти на банківський рахунок, який кореспондується з банківською карткою № НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приват Банк» (). Разом з тим, доказів наявності грошових коштів на вказаному рахунку слідчому судді не надано. Також слідчий суддя враховує, що предметом злочину є грошові кошти в певній сумі, а саме 252 600 грн.

Крім того, подія злочину мала місце у 2017 році, доказів того, що банківський рахунок, який кореспондується з банківською карткою № НОМЕР_1 на даний час і досі відкритий слідчому судді не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, суддя

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна - відмовити за необґрунтованістю.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.

Слідчий суддяОСОБА_1