Справа №175/1769/20
Провадження №1-кс/175/512/20
Ухвала

Іменем України

25 травня 2020 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Благодатне Арбузинського району, Миколаївської області, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз 23.02.2015 року Арбузинським районним судом Миколаївської області за ч.3 ст.186, ч.4 ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 5 років,

у вчиненні кримінальних правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,

встановив:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000670 від 24.05.2020 року за ч.2 ст.289 КК України відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.

Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, є підпис підозрюваного про вручення йому зазначених документів.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що ОСОБА_5 , вчинив умисний злочин, що виразився у незаконному заволодінні транспортним засобом, незаконному заволодінні транспортним засобом, поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 289 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_8 23.05.2020 року, близько о 14:00 години зустрівся з раніше знайомим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був на автомобілі «ВАЗ 2107», д/н НОМЕР_1 , 2006 року випуску, номер кузова VIN- НОМЕР_2 , неподалік будівлі по вул. Шосейній, №79-а в м. Підгородне, Дніпровського району, Дніпропетровської області. Після чого ОСОБА_8 , з дозволу потерпілого ОСОБА_9 сів за кермо вказаного автомобіля та вони вдвох почали рухатися вулицями м. Підгородне, та у зазначений період у підозрюваного виник умисел, спрямований на незаконне заволодіння зазначеним транспортним засобом. Реалізуючи свій умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою власного збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та розуміючи при цьому їх суспільну небезпечність, 23.05.2020 року, приблизно о 21:00 годині, перебуваючи на ділянці ґрунтової дороги, розташованої приблизно на відстані 500 м на схід від східної окраїни с. Перемога Дніпровського району Дніпропетровської області, ОСОБА_8 зупинив вказаний автомобіль та наказав потерпілому залишити салон. Проте, ОСОБА_9 відмовився покидати автомобіль, однак ОСОБА_8 вийшов з автомобіля, підійшов до задньої пасажирської двері, відчинив їх, схопив за одяг потерпілого і витягнув його з салону автомобіля, тобто, застосував до останнього насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого.

Продовжуючи вчиняти злочин, ОСОБА_8 знову зайняв місце водія автомобіля «ВАЗ 2107», д/н НОМЕР_1 та покинув місце злочину, прослідуваши до гаражного боксу, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , який орендує ОСОБА_10 де продав останньому вказаний автомобіль за 4400,00 грн.

Таким чином, діяння ОСОБА_5 виразилися у незаконному заволодінні транспортним засобом, поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого та кваліфікуються слідством за ч.2 ст.289 КК України.
24 травня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України та його вина у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується доказами зібраними по кримінальному провадженню.

У зв`язку з чим, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , будучи особою яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній офіційно не працевлаштований, а також він може незаконно впливати на потерпілого та свідків, тому обрання менш м`якого запобіжного заходу є недоцільним.

Прокурор та слідчий у судовому засідання клопотання підтримали та просили обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з підстав викладених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні частково визнали обставини зазначені у клопотанні слідчого, зазначивши про те, що жодної фізичної сили до потерпілого не застосовував, та просили суд визначити запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що 24 травня 2020 року, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчим відділенням Дніпровським РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000670, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

24 травня 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України та його провина у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується доказами зібраними по кримінальному провадженню, зокрема: протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідка та протоколами огляду місця події, а також іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Так, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину за які можливе призначення покарання у виді позбавлення волі до 8 (восьми) років.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та доданих до нього документах, а також прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Також слідчий суддя приходить до висновку про те, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим п.п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, тому до підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою виключення в майбутньому існування ризиків, переховування від органів досудового розслідування та суду, а також з метою запобігання незаконного впливати на потерпілого та свідків. У свою чергу, такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначених ризиків, а з особистою порукою до суду ніхто не звертався.
Разом з тим, розмір застави, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України судом не визначається, оскільки під час розгляду клопотання та дослідження матеріалів справи у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.289 КК України задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01 години 40 хвилин 22 липня 2020 року включно.

Відповідно до ст. 296 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити прокурору і підозрюваному та направити начальнику Дніпровського УВП №4.
Ухвала слідчого судді про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі у п`ятиденний термін з дня оголошення ухвали апеляційної скарги. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1