Справа № 466/7138/17
У Х В А Л А

27 січня 2020 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

цивільного позивача ОСОБА_6

представника потерпілої ОСОБА_7 ,цивільного позивача ОСОБА_6 -адвоката ОСОБА_8

представника цивільного відповідача ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи в межах кримінального провадження №0000305, яке внесено в ЄРДР 27 січня 2016 року, про обвинувачення ОСОБА_5 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.140 КК України

ВСТАНОВИВ:

в провадженні Шевченківського районного суду міста Львова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000305, яке внесено в ЄРДР 27 січня 2016 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.140 КК України.

На адресу суду 10.12.2019 від захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 надійшло клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи(а.с.170-171 т.2).

Мотивуючи клопотання захисник зазначив, що основним документом у даному кримінальному провадженні є висновок комісійної СМЕ № 23,28 від 30.05.2017. В судовому засіданні допитані експерти, свідки, спеціаліст ( ОСОБА_10 ), досліджені письмові докази і, зважаючи на отримані дані захист вважає, що висновок СМЄ є неповним, оскільки не висвітлює ряд важливих фактів, що мають важливе значення для об`єктивного розгляду справи. Допит експертів не усунув тих недоліків, на яких наголошувала сторона захисту, оскільки експерти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 вказали, що не є спеціалістами в галузі неонатології,а у даному висновку не враховані дані проведеної службової перевірки за фактами викладеними у заяві ОСОБА_6 оформленою довідкою, яка детально представлена в описовій частині висновку СМЕ. Службова перевірки проводилась провідними спеціалістами (науковцями) обласних медичних установ (не 2-ї мкл).

Зокрема у висновку комісійної СМЕ не зазначається- яка роль у виникненні та розвитку асфіксії новонародженого ОСОБА_13 генералізованого внутріутробного інфікування плоду із зазначенням патологоанатомічних діагнозів, не досліджений послід, який мав цілий ряд патологічних змін та значення цього у розвитку асфіксії.

Захисник ОСОБА_4 просить суд, керуючись ст.ст.242,332,ППВСУ № 8 від 30.05.97, призначити додаткову судово-медичну експертизу у даному кримінальному провадженні, яку призначити ЛОБСМЕ із залученням експерта у галузі неонатології та на вирішення експертам поставити наступні запитання:

-які патологічні зміни у новородженого ОСОБА_13 та посліду свідчили про наявність генералізованого внутріутробного інфікування плоду?

- як вплинули виявлені патологічні зміни посліду на здатність забезпечувати повноцінне харчування плоду? Чи могли такі зміни посліду привести до розвитку хронічної гіпоксії плоду?

-який орієнтовний проміжок часу(години, доби)могли розвиватись вказані у патології посліду № 14739-45 патологічні зміни?

-яким чином виявлені прояви генералізованого внутріутробного інфікування плоду вплинули на розвиток асфіксії, а також на здатність компенсаторних функцій новородженого протистояти гіпоксії, короткочасній асфіксії?

-які об`єктивні дані свідчать про розвиток(наявність)гіпоксії, асфіксії плоду і як вони фіксуються?

-який орієетований проміжок часу може знаходитись плід у стані важкої гіпоксії, асфіксії без розвитку незворотніх патологічних процесів?

-чи були об`єктивні, докуменальні дані історії пологів, партограми, свідчення працівників пологового будинку, що могли б вказувати на наявність дистресу плоду, гіпоксії, за 40-50 хвилин до пологів(о 8.30-8.45)?

-чи були покази для накладання акушерських щипців?

Захисник ОСОБА_4 просить при вирішенні зазначеного вище клопотання надати експертам матеріали судової справи із аудіо записами свідчень експертів, спеціалістів та свідків, які допитані в судових засіданнях.

В судовому засіданні 27.01.2020 захисник ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_5 , представник цивільного відповідача ОСОБА_9 підтримали клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Прокурор подав до суду 24.01.2020 письмове заперечення на клопотання захисника про призначення додаткової судово-медичної експертизи та просив суд відмовити у його задоволенні.

Представник потерпілої ОСОБА_7 та цивільного позивача ОСОБА_6 -адвокат ОСОБА_8 подала на адресу суду16.01.2020 письмове заперечення на клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, яке підтримала в судовому засіданні та просила відмовити у його задоволенні за безпідставністю.

Цивільний позивач ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання захисника про призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Заслухавши думку учасників процесу щодо клопотання захисника ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи, ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що клопотання до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Статтею 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч.2 ст.332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до п.10 Постанови ПВС України № 8 від 30.05.1997 вбачається, що додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або наявність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретних характер.

Отже, в ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначити, які висновки експерта суд вважає неповним чи неясним або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Слід зазначити, що захист при скерування такого клопотання до суду чітко не зазначив в чому полягає неповнота висновку комісійної СМЕ № 23,29 від 30.05.2017 (а.с.170-171 т.2).

Суд зазначає, що підставою для призначення судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженні є з`ясування причини смерті новонародженого ОСОБА_13 , відповідно до п.1 ч.2 ст.242 КПК України.

Як вбачається з висновку експерта(комісійна судово-медична експертиза) № 23,28 від 28.12.2016, комісійна судово-медична експертиза проведена по матеріалах кримінального провадження, по факту неналежного надання медичної допомоги ОСОБА_7 . Для проведення експертизи, експертам надано матеріали кримінального провадження в одному томі, історію пологів, індивідуальну карту вагітної та породіллі, обміну карту ОСОБА_7 , медкарту стаціонарного хворого, історію розвитку новородженого, амбулаторну карту ОСОБА_7 , протокол пат анатомічного дослідження посліду ОСОБА_7 , протокол пат анатомічного дослідження померлого ОСОБА_13 , довідка про проведення службової перевірки за фактами викладеними у заяві ОСОБА_6 , згідно наказу ДОЗ ЛОДА, висновок за результатами клініко-експертної оцінки надання медичної допомоги ОСОБА_7 , пояснювальна записка ОСОБА_14 , ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , копія акту № 11/6 від 01.12.2016(про переробку гістологічних препаратів),рецензія на карту стаціонарного хворого.

Отже, як вбачається з описової частини висновку експерта, експертами досліджено представлені матеріали та на кожне з 19 поставлених запитань, експертами надано відповідь.

Слід зазначити, що в судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано експертів ОСОБА_11 , ОСОБА_17 , ОСОБА_12 спеціаліста ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_18 , які надали суду на кожне запитання учасників процесу змістовну відповідь.

Відтак, після дослідження висновку комісійної судово-медичної експертизи № 23, 28 від 30.05.2017 та матеріалів кримінального провадження, зокрема, оригіналів медичних документів, а також допиту свідків, експертів, спеціаліста, в судовому засіданні, судом не встановлено підстав вважати висновок експертів неповним чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обгрунтовані сумніви в його правильності.

На підставі наведеного вище, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи слід вважати необгрунтованим та у його задоволенні відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 242,332,376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи в межах кримінального провадження №0000305, яке внесено в ЄРДР 27 січня 2016 року, про обвинувачення ОСОБА_5 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.140 КК України,- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 31 січня 2020 року о 09:10 годині.

Суддя ОСОБА_1