Справа № 610/505/20
провадження № 1-кп/610/139/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2020 року Балаклійський районний суд Харківської області у складі:
головуючого: - судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балаклія кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 187, ч.1 ст. 357 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Балаклійського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 187, ч.1 ст. 357 КК України.

Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 02 березня 2020 року було продовжено строк запобіжного заходу обвинуваченому на строк 60 днів, тобто до 30 квітня 2020 року.

У судовому засіданні прокурор просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому, мотивуючи тим, що продовжують існувати ризики переховування його від суду з метою уникнути відповідальності, з огляду на тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі; ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, в тому числі злочинів проти власності, оскільки він ніде не працює, не має постійного джерела доходу, міцних соціальних зв"язків, є раніше судимим; незаконно впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні.

Потерпілий ОСОБА_4 просив обвинуваченого звільнити з-під варти.

Обвинувачений просив змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме: на домашній арешт, так як наміру ухилятися від явки до суду та вчиняти інший злочин не має.

Захисник ОСОБА_5 просила змінити запобіжний захід обвинуваченому на домашній арешт, посилаючись на необґрунтованість як самої підозри про вчинення злочину так і клопотання прокурора про наявність ризиків переховування від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень та незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні. Крім того посилалась на стан здоров`я обвинуваченого та на те, що він буде з`являтися на всі виклики суду.

Заслухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного.

Згідно ст.331 КПК України під час судового розгляду суд незалежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні ( ч.1 ст. 194 КПК України).

У рішенні Європейського суду з прав людини «Подвезько проти України» суд нагадує, що пункт 1 статті 5 Конвенції вимагає, що для того, щоб позбавлення свобод не вважалося свавільним, недостатньо самого факту застосування цього заходу згідно з національним законодавством він також повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою має відповідати вимозі пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, в якому здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

У п.21 зазначеного рішення суд встановлював, що п.3 ст. 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватися абстрактно, але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою.

На підставі матеріалів кримінального провадження судом встановлено, що ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 02 березня 2020 року щодо обвинуваченого було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Балаклійським районним судом Харківської області запобіжний захід був продовжений з посиланням на існування ризиків можливості переховування обвинуваченого від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконного впливу на потерпілого та свідків.

ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинів, один з яких відноситься до тяжкого злочину та пов`язаного із застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, покарання за яке передбачає позбавлення волі строком від 7 до 10 років.

Від потерпілого до суду надійшла заява, у якій він просить звільнити ОСОБА_7 з під варти, претензій матеріального та морального характеру до останнього не має.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню, оскільки на сьогоднішній момент продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування обвинуваченого від суду, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинене та можливість вчинення іншого правопорушення.

Однак прокурором не доведено обставин, передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме: незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки відсутні заяви останніх про вплив з боку обвинуваченого. Крім того, потерпілий зазначив що претензій до ОСОБА_7 не має.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу прокурор не довів обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, викладеним у клопотанні, суд вважає за необхідне застосувати відносно обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Враховуючи наведене, керуючисьст.ст.177, 194, 331 КПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.
Запобіжний захід застосований до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, змінити на цілодобовий домашній арешт, строком на 2 місяці, тобто до 27 червня 2020 року.

Заборонити ОСОБА_7 цілодобово без дозволу суду залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_7 протягом часу дії запобіжного заходу:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по кримінальному провадженню.

Виконання ухвали доручити Балаклійському ВП ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити ОСОБА_7 що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області протягом семи днів з моменту винесення.

Повний текст ухвали складено 28 квітня 2020 року.

Суддя