Справа № 579/1428/18
Провадження № 1-кп/589/257/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2019 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В підготовчому судовому засіданні потерпілий ОСОБА_4 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.
В обґрунтування клопотання потерпілий зазначив, що: 1) в повідомленні про підозру неправильно вказано суму спричинених злочином збитків; 2) в матеріалах досудового розслідування містяться розбіжності щодо кількості та вартості викраденого майна; 3) під час досудового розслідування слідчим було безпідставно відмовлено потерпілому у проведенні одночасного допиту з підозрюваним; 4) слідчий експеримент з підозрюваним було безпідставно проведено без участі потерпілого; 5) оцінка викраденого майна не відповідає дійсності; 6) не зазначено даних про місце знаходження переліченого в повідомленні про підозру майна.
В судовому засіданні потерпілий підтримав вимоги клопотання та просив його задовольнити.
Прокурор та обвинувачений заперечували проти задоволення клопотання.
Відповідно до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.
Частиною 2 статті 291 КПК України встановлений вичерпний перелік відомостей, які повинні міститись в обвинувальному акті.
Відповідно до ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити у собі:
1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
9) дату та місце його складення та затвердження.
Інших вимог щодо змісту обвинувального акту КПК України не встановлено.
Зі змісту обвинувального акту відносно ОСОБА_5 вбачається, що в ньому зазначено всі складові елементи, передбачені законом ст. 291 КПК України.
При цьому, слід враховувати, що виключно під час судового розгляду суд може надавати правову оцінку змісту висунутого обвинувачення, кваліфікації дій обвинуваченого та доказам, зібраним під час досудового розслідування.
І, незважаючи на те, що потерпілий посилається на наявність суперечностей і недоліків у матеріалах досудового розслідування, суд під час підготовчого судового засідання не може їх дослідити та перевірити, оскільки згідно ст. 291 КПК України надання суду інших документів, крім обвинувального акту з реєстром, до початку судового розгляду забороняється.
Відповідно, вказані обставини підлягають дослідженню судом саме на стадії судового розгляду та не можуть бути підставами для повернення обвинувального акту.
Що стосується посилань потерпілого на неправильне проведення слідчих дій, то вони також не можуть підставами для повернення обвинувального акту.
З огляду на ст. ст. 110, 283 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відомості про що вносяться прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Одночасно слід зазначити, що повернення обвинувального акту прокурору не може бути підставою для відновлення досудового розслідування.
Законодавець в ч.8 ст. 223 КПК встановив, що слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими.
З огляду на викладене, будь-які процесуальні дії слідчого або прокурора після повернення обвинувального акту судом, крім складання нового процесуального акту та направлення його до суду, є незаконними, не відповідають концепції КПК України 2012 року та по суті є серйозним службовим порушенням, що може потягти за собою дисциплінарну або навіть кримінальну відповідальність, не кажучи вже про недійсність доказів, отриманих після закінчення досудового розслідування.
Якщо повернутися до початку запровадження КПК 2012 року, то в Пояснювальній записці до проекту Кримінального процесуального кодексу України в розділі «Вдосконалення судового провадження» вказано, що «Одним з основних напрямів реформування у цій частині стала ліквідація можливості відправлення справи на додаткове розслідування, що наразі призводить до необґрунтованого затягування розгляду справ». Тобто одна із головних новаторських ідей КПК 2012 року це скасування інституту повернення справи на додаткове розслідування.
Отже, клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке містять у собі фактично вимогу провести додаткове розслідування, не може бути задоволено.
Суд також звертає увагу потерпілого на те, що прокурор, у відповідності до ст. 388 КПК України, має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якої обвинувачується особа. Дійшовши до переконання, що обвинувачення потрібно змінити, прокурор після виконання вимог статті 341 цього Кодексу складає обвинувальний акт, в якому формулює змінене обвинувачення та викладає обґрунтування прийнятого рішення.
З огляду на викладене у задоволенні клопотання потерпілого про повернення обвинувального акту прокурору слід відмовити.
Керуючись ст. 291, 314 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_4 у поверненні обвинувального акту прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1