Справа №295/9868/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді…… ОСОБА_1 ,

секретаря.......................... ОСОБА_2 ,

з участю прокурора…..... ОСОБА_3 ,

обвинуваченого……….... ОСОБА_4 ,

захисника……………….. ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0002925 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, проживаючого у АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України,-

встановив:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого та відсутність підстав для зміни обраного запобіжного заходу, посилаючись те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу на теперішній час не змінилися, обвинувачений буде переховуватися від суду та вчиняти інші злочини, обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України у період дії попереднього запобіжного заходу та після його закінчення, не дотримався обраного щодо нього попереднього запобіжного заходу.

Обвинувачений та його захисник не заперечували щодо продовження дії запобіжного заходу.

Заслухавши учасників процесу, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у неодноразовому вчиненні крадіжок чужого майна за ст.ст. 185 ч. 2, 15 ч. 2, 185 ч. 2 КК України, тобто умисних злочинах середньої тяжкості, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, обвинувачується також у вчиненні злочину у період дії попереднього запобіжного заходу у виді домашнього арешту, під час дії якого не дотримувався покладених на нього обов`язків, не має міцних соціальних зв`язків та не працює, виходячи також з необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам, а тому продовжує щодо обвинуваченого дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Керуючись ст.ст. 331, 372 КПК України, -

постановив:

Продовжити ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів до 31.08.2020 (включно).

Одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави у грошовому виразі в сумі 19210 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на протязі строку дії ухвали на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду у визначений судом час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, на протязі того ж строку з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя