Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/118/18
Провадження № 1-кп/490/12/2018
У Х В А Л А

31 січня 2020 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

при секретарі - ОСОБА_4

за участі прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченої - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 0003208 за обвинуваченням:
ОСОБА_8 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Миколаєві, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1. Під час судового розгляду кримінального провадження прокурор заявив клопотання про надання доручення органам досудового розслідування провести огляд квартири АДРЕСА_2 ;

В обґрунтування необхідності такого послався про таке.

У суді був досліджений протокол огляду місця події злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , з якого вбачається, що у квартирі АДРЕСА_2 /у місці вчинення злочину/ були виявлені осередки пожежі. В той же час, фототаблиця, що була долучена до протоколу, є чорно-білою та загалом незадовільної якості, що перешкоджає її об`єктивному дослідженню та оцінці.

Також прокурор зазначав, що в ході моніторингу інформації ЗМІ йому стало відомо, що 13 січня 2020 року в будинку АДРЕСА_3 сталась пожежа, осередок якої знаходився у квартирі АДРЕСА_2 . Таке, на думку прокурора: "Викликає сумніви у психічному здоров`ї обвинуваченої та наявності в неї схильності до здійснення підпалів, що в свою чергу може мати значення для обставин, викладених в обвинувальному акті".

2. Захисник під час судового розгляду кримінального провадження проти задоволення клопотання не заперечував.

3. Обвинувачена під час судового розгляду кримінального провадження вказувала, що вона по суті заперечує проти задоволення клопотання прокурора в частині огляду її помешкання, адже таке призведе до того, що сторонні люди вторгнуться до її помешкання, наведуть у ньому безлад тощо.

Разом із цим вона зазначала, що у разі ухвалення відповідного рішення судом перешкоджати проведенню огляду житла не буде.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази

4. В провадженні Центрального районного суду міста Миколаєва перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України.

В межах цього кримінального провадження ОСОБА_6 звинувачено у вчиненні злочину за таких обставин.

В період часу з 18 по 20 липня 2017 року вона, перебуваючи за місцем свого проживання - у квартирі АДРЕСА_2 , діючи на ґрунті неприязнених відносин до своєї матері ОСОБА_9 , під час словесного конфлікту із нею, долонями рук здавила її шию, внаслідок чого сталась смерть потерпілої.
Після чого ОСОБА_6 , розуміючи суспільно-небезпечний характер вчиненого нею злочину, не бажаючи бути притягненою до кримінальної відповідальності за його вчинення, та бажаючи сліди злочину, вирішила вчинити підпал квартири. З цією метою ОСОБА_6 віднайшла ковдру та накрила нею труп своєї матері, після чого підпалила його, а сама у цей час, продовжуючи вчинювати дії, направлені на укриття слідів вчинення кримінального правопорушення, пішла до приміщення кухні, де відкрила газові конфорки та відкрила подачу газу до духової шафи, а сама покинула приміщення квартири.
Ці дії ОСОБА_6 органами досудового розслідування кваліфіковані за частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України - як умисне вбивство, тобто - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

5. В межах досудового розслідування - 20 липня 2017 року - був проведений огляд місця події - квартири АДРЕСА_2 , за результатами якого був складений протокол та виготовлені фототаблиці.

Дослідженням протоколу встановлено, що у ньому відсутні відомості про осередки пожежі, а сліди горіння описані таким чином, що не можуть бути умоглядно усвідомлені.

Що ж стосується фототаблиць, то їх якість взагалі не дозволяє роздивитись жодні об`єкти у кімнаті.

6. Інших відомостей про сліди пожежі /горіння/ матеріали справи не містять.

7. Окрім того, надані прокурором відомості дають підстави припустити, що дійсно 13 січня 2020 року в будинку АДРЕСА_3 сталась пожежа, осередок якої знаходився у квартирі АДРЕСА_2 .

Проте, обставини цієї пожежі наразі не зафіксовані належним чином.

В той же час, як слушно зазначає прокурор, вони можуть мати значення для цієї справи, адже за певних обставин можуть впливати на характеристику особи обвинуваченої.

8. Прокурор просить доручити органам досудового розслідування провести огляд квартири АДРЕСА_2 , про що подав відповідне письмове клопотання.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

9. Відповідно до статті 3 Конституції України саме життя людини визнається найвищою соціальною цінністю, а згідно до статті 27 Основного Закону кожна людина має невід`ємне право на життя і ніхто не може свавільно позбавити життя людину.

Окрім того, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року Конвенція про захист прав та основоположних свобод /далі - Конвенція/ та практика Європейського суду з прав людини визнаються в Україні джерелом права

Відповідно до статті 2 Конвенції право кожного на життя охороняється законом та нікого не може бути умисно позбавлено життя.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Андронікоу та Константіноу проти Кіпру", передбачене статтею 2 Конвенції право на життя «... є одним з найбільш фундаментальних положень Конвенції і охороняє одну з основних цінностей демократичного суспільства».

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини перше речення статті 2 Конвенції зобов`язує державу не тільки утримуватись від умисного або незаконного позбавлення життя, але також вживати відповідних заходів для захисту життя тих, хто знаходиться під її юрисдикцією. Обов`язок захищати право на життя за статтею 2 Конвенції визначається у поєднанні з загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції, яка зобов`язує «гарантування кожному, хто перебуває під [її] юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування, коли особу вбито в результаті використання сили (див. mutatis mutandis рішення від 19 лютого 1998 року у справі «Kaya v. Turkey», 1998-I, п. 105). Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання національних законів, які захищають право на життя.

Для того, щоб розслідування стверджуваного незаконного вбивства було ефективним воно має бути здатне привести до встановлення обставин смерті людини та встановлення і покарання відповідальних осіб

Прогалини ж у розслідуванні, які підривають його здатність встановити причину смерті або відповідальних осіб, чи то прямих виконавців створюють ризик недодержання такого стандарту.

/див. рішення Європейського суду з прав людини у справах

«Муравська проти України» «Гонгадзе проти України», «Шевченко проти України», "Меркулова проти України" та інші/

10. Відповідно до статті 91 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема:

1)подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);
2)винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;
3)вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням"
/пункти 1 - 3 частини 1/.

11. Відповідно до частини 1 статті 237 Кримінального Процесуального Кодексу України огляд приміщень проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

12. Відповідно до статті 361 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"1. У виняткових випадках суд, визнавши за необхідне оглянути певне місце, проводить огляд за участю учасників судового провадження, а якщо цього вимагають обставини, - за участю свідків, спеціалістів і експертів. Огляд на місці не може проводитися під час здійснення провадження судом присяжних.
2. Огляд на місці здійснюється згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для огляду під час досудового розслідування".

13. Відповідно до статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"У разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами" /частина 3/.
"Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення" /частина 4/.

"В ухвалі суду про доручення проведення слідчої (розшукової) дії зазначається, для з`ясування або перевірки яких обставин і які саме слідчі (розшукові) дії необхідно провести, та встановлюється строк виконання доручення. Слідчі (розшукові) дії, що проводяться на виконання доручення суду, здійснюються в порядку, передбаченому главами 20 та 21 цього Кодексу" /частина 5/.

14. Відповідно до частини 2 статті 237 Кримінального Процесуального Кодексу України

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

15. Відповідно до частини 2 статті 8, частини 5 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини при вирішенні питання про можливість проведення обшуку (огляду) житла необхідно встановити:

-чи є таке втручання передбаченим законом;

-чи переслідує воно законну мету;

-чи є таке втручання необхідним у демократичному суспільстві.

/див., серед інших, рішення у справі "Багієва проти України", пункти 46 54/.

Питання ж щодо того, чи є відповідне втручання необхідним у демократичному суспільстві, відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини, вирішується в залежності від усіх обставин справи, таких, як сутність, обсяг та тривалість передбаченого втручання, підстав, необхідних для його санкціонування; органів, компетентних дозволяти, виконувати та контролювати дії щодо відповідного втручання, засобів правового захисту, передбачених у законодавстві.
Критеріями, які слід використовувати при вирішенні цього питання, є, серед інших - обставини, за яких видавався ордер (тобто - дозвіл) на обшук, зокрема - наявність додаткових доказів на момент надання ордеру (дозволу); зміст та форма дії ордеру (дозволу) на обшук; спосіб здійснення обшуку, включаючи присутність незалежних спостерігачів під час здійснення обшуку; масштаби ймовірних наслідків обшуку, які можуть вплинути на роботу та репутацію особи, у якій він здійснювався.
При цьому зауважується про неприпустимість розпливчатих та надмірно узагальнених формулювань щодо меж обшуку в постановах про дозвіл на його проведення, адже таке надає органам, які проводять обшук, нічим не обґрунтовану свободу розсуду при встановленні необхідного обсягу обшуку.
/див., окрім іншого, пункт 50 рішення у справі "Класс (KLASS) та інші проти Федеративної Республіки Німеччини"; пункт 55 рішення у справі "Функе (FUNKE) проти Франції"; пункт 44 рішення у справі "Смірнов (SMURNOV) проти Росії; рішення у справах "Бакієв проти України", "Ілія Стефанов проти Болгарії"; "Алексанян проти Росії" "Колєсніченко проти Росії" та інші/

16. Відповідно до частини 1 статті 30 Конституції України

Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Відповідно до статті 13 Кримінального Процесуального Кодексу України

Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду … інакше як за вмотивованим судовим рішенням…

17. Відповідно до статті 235 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"1. Ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи з підстав, зазначених у клопотанні прокурора, слідчого, надає право проникнути до житла чи іншого володіння особи лише один раз.
2. Ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна відповідати загальним вимогам до судових рішень, передбачених цим Кодексом, а також містити відомості про:
1)строк дії ухвали, який не може перевищувати одного місяця з дня постановлення ухвали;
2)прокурора, слідчого, який подав клопотання про обшук;
3)положення закону, на підставі якого постановляється ухвала;
4)житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, які мають бути піддані обшуку;
5)особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться;
6)речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук.
3. Виготовляються дві копії ухвали, які чітко позначаються як копії".

18. Відповідно статті 237 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"Для участі в огляді може бути запрошений потерпілий, підозрюваний, захисник, законний представник та інші учасники кримінального провадження. З метою одержання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань, слідчий, прокурор для участі в огляді може запросити спеціалістів.
Особи, у присутності яких здійснюється огляд, при проведенні цієї слідчої (розшукової) дії мають право робити заяви, що підлягають занесенню до протоколу огляду.
При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Слідчий, прокурор має право заборонити будь-якій особі залишити місце огляду до його закінчення та вчинювати будь-які дії, що заважають проведенню огляду. Невиконання цих вимог тягне за собою передбачену законом відповідальність.
При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
/частини 3 - 7/

19. Відповідно до статті 236 Кримінального Процесуального Кодексу України

"1. …Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення обшуку осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. Незалежно від стадії цієї слідчої дії слідчий, прокурор, інша службова особа, яка бере участь у проведенні обшуку, зобов`язані допустити на місце його проведення захисника чи адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу.
2. Обшук житла чи іншого володіння особи на підставі ухвали слідчого судді повинен відбуватися в час, коли заподіюється найменша шкода звичайним заняттям особи, яка ними володіє….
3. Перед початком виконання ухвали слідчого судді особі, яка володіє житлом чи іншим володінням, а за її відсутності - іншій присутній особі повинна бути пред`явлена ухвала і надана її копія.
…
Слідчий, прокурор не має права заборонити учасникам обшуку користуватися правовою допомогою адвоката або представника. Слідчий, прокурор зобов`язаний допустити такого адвоката або представника до обшуку на будь-якому етапі його проведення.
4. У разі відсутності осіб у житлі чи іншому володінні копія ухвали повинна бути залишена на видному місці у житлі чи іншому володінні особи. При цьому слідчий, прокурор зобов`язаний забезпечити схоронність майна, що знаходиться у житлі чи іншому володінні особи, та неможливість доступу до нього сторонніх осіб.
5. Обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку.
…
9. Другий примірник протоколу обшуку разом із доданим до нього описом вилучених документів та тимчасово вилучених речей (за наявності) вручається особі, у якої проведено обшук, а в разі її відсутності - повнолітньому членові її сім`ї або його представникові.
…
10. Обшук житла чи іншого володіння особи на підставі ухвали слідчого судді в обов`язковому порядку фіксується за допомогою аудіо- та відеозапису.
Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 107 Кримінального Процесуального Кодексу України

Виконання ухвали слідчого судді, суду про проведення обшуку в обов`язковому порядку фіксується за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Відповідно до абзаців 2 та 3 частини 7 статті 223 Кримінального Процесуального Кодексу України

Обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії.
Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.

20. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України:

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

І……Стосовно предмету цієї справи, суд відзначає таке.

21. Обставини виникнення та розвитку пожеж у квартирі АДРЕСА_2 (як тої, що мала місце 20 липня 2017 року, так й тих, що мали місце у цій квартирі в інші часи) є фактичними даними, без використання яких неможливо встановити

-дійсні обставин смерті ОСОБА_9 ;

-особливості поведінки ОСОБА_6 ;

-характер та ступінь причетності обвинуваченої до смерті ОСОБА_9 ..

До того ж, без використання цих відомостей неможливо вирішити питання про осудність ОСОБА_9 , про що зазначалось, зокрема у висновку судово-психіатричної експертизи № 644 від 07 грудня 2017 року /том 1, а.с. 30-33/

Отже, встановлення цих обставин, є необхідним для розгляду та вирішення цього кримінального провадження, більше того - ці обставини по суті є підґрунтям та необхідними вихідними даними для встановлення дійсних обставин кримінального провадження та відомостей про особу обвинуваченої.

22. Матеріали справи ж наразі ані - дослідження цих обставин, ані - відомостей, необхідних для їх дослідження - не містять взагалі.

23. В той же час, відомості, необхідні для встановлення таких обставин, можуть бути отриманими шляхом огляду місця пожеж; інакший спосіб їх отримання поза розумним сумнівом є відсутнім.

Отже в цьому випадку встановлення дійсних обставин справи без проведення огляду місця пожеж не є можливим.

ІІ……Вирішуючи питання про можливість проведення необхідного огляду на судовій стадії кримінального провадження, суд відзначає таке.

24. Перш за все, суд відзначає, що в цьому випадку місце пожеж є житлом обвинуваченої, через що - перебуває під особливим захистом, адже його недоторканість охороняється як національним, так й міжнародним законодавством.

25. Далі суд відзначає, що наведені вище вимоги статей 333 та 361 Кримінального Процесуального Кодексу України надають суду право на судовій стадії кримінального провадження:

-або - доручити проведення огляду певного місця органам досудового розслідування;

-або - здійснити огляд певного місця самостійно під час судового розгляду кримінального провадження.

При цьому наведені вище вимоги статей 333 та 361 Кримінального Процесуального Кодексу України не містять жодних обмежень щодо огляду житла.

Отже огляд житла на судовій стадії кримінального провадження є прямо передбаченим нормами діючого законодавства, тобто - може бути проведеним на цій стадії.

ІІІ……Далі суду належить вирішити питання про порядок проведення огляду житла обвинуваченої на судовій стадії кримінального провадження.

Вирішуючи це питання, суд враховує наступне.

26. Як зазначалось вище, діюче законодавство передбачає проведення на цій стадії огляду житла:

-безпосередньо судом;

-слідчим або прокурором - за дорученням суду.

27. Вирішуючи питання про порядок проведення огляду, який має бути застосований в цьому випадку, суд враховує особливості огляду житла, що передбачені нормами національного та міжнародного законодавства.

Ці норми передбачають, зокрема, таке.

По-перше, розподіл функцій щодо дозволу та виконання огляду житла, а також - щодо контролю за процесом його виконання. При цьому закріплення цих функцій за різними органами визнається гарантією пропорційності втручання в права володільця житла меті відповідного огляду.
По-друге, необхідність участі сторонніх спостерігачів під час проведення огляду житла.

28. Далі суду необхідно вирішити питання про можливість виконання норм, які передбачають особливості огляду житла, у разі здійснення такого огляду самим судом під час судового розгляду кримінального провадження.

З огляду на таке суд відзначає, що в такому випадку функції щодо дозволу на огляд житла, його безпосереднього проведення та контролю за процесом його виконання будуть зосереджені в одного органу - в суду. З огляду на проаналізовані вище приписи національного та міжнародного законодавства таке матиме наслідком суттєве послаблення гарантії домірності втручання в права обвинуваченої меті огляду, при цьому - навіть порівняно з оглядом, що за звичай здійснюється під час досудового розслідування.

До того ж, участь сторонніх спостерігачів (зокрема - понятих) під час проведення огляду самим судом, а тим більше - контроль із боку таких спостерігачів за діями суду - суперечить вимогам діючого законодавства щодо учасників судового розгляду, а також - засадам діяльності суду, який діє незалежно.

Принагідно суд відзначає й те, що за обставин цього кримінального провадження необхідним є не тільки оглянути відповідне приміщення, але також виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі та сліди, які мають значення для кримінального провадження. Ефективне вчинення таких дій же навряд є сумісним з особливостями судових процедур та функціями суду.

Наведене доводить, що в цьому випадку здійснення огляду безпосередньо судом не є можливим.

Отже, в цьому випадку огляд житла обвинуваченої може бути здійсненим лише шляхом надання відповідного доручення органам досудового розслідування.

ІV……Вирішуючи питання про наявність законодавчих передумов для надання органам досудового розслідування доручення щодо здійснення огляду житла обвинуваченої, суд виходе з такого.

29. В цьому випадку про проведення відповідної процесуальної дії просить прокурор, про що ним заявлене відповідне клопотання.

30. Як доведено вище, в цьому випадку проведення огляду житла обвинуваченої є вкрай необхідним, більше того, без його проведення встановлення обставин цього кримінального провадження не є можливим взагалі, а огляд її житла не може бути проведений інакше, ніж шляхом надання відповідного доручення органу досудового розслідування.

31. Обговорюючи причини, за яких відповідні слідчі дії не були проведеними під час досудового розслідування, та їх вплив на прийняття рішення по суті, суд виходе з такого.

31.1. Перш за все, суд відзначає, що поза розумним сумнівом головною причиною такого є відсутність належної ретельності та дбайливості під час проведення досудового розслідування.

В той же час, характер відомостей, що наразі мають бути отриманими, доводить, що в цьому випадку є наявними саме такі прогалини розслідування, які підривають його здатність встановити причину смерті ОСОБА_10 , що в свою чергу, створюється ризик недодержання позитивного обов`язку держави щодо розслідування підозрілих смертей.

Оцінюючи ці обставини у їх сукупності, суд виходе з таких засад.

-поза розумним сумнівом, законодавче обмеження права на проведення слідчих дій під час судового розгляду кримінального провадження є покликаним на забезпечення рівності прав сторін у процесуальному змаганні.

-в той же час, наведеної вище правової позиції Європейського Суду з прав людини визначає право на життя /елементом якого є обов`язок держави щодо розслідування підозрілих смертей/ основоположним та таким, на якому ґрунтуються інші засади прав людини.

З огляду на таке вчинення дій щодо належного розслідування випадку смерті ОСОБА_9 /яка дійсно є підозрілою/ на будь-якій стадії кримінального провадження суд вважає виправданим та домірним певному обмеженні прав сторін у змагальному процесі внаслідок проведення слідчих дій на більш пізніх стадіях кримінального провадження.

Наведене у сукупності призводить до висновку про те, що обставини, за яких питання про проведення додаткових слідчих дій виникло у суді, є вагомими.

31.2. До того ж, ОСОБА_6 наразі обґрунтовано підозрюється у причетності до пожежіпід час вчинення злочину.

Та надані прокурором додаткові матеріали дозволяють обґрунтовано припустити її причетність до іншої пожежі.
При цьому суд нагадує, що з показів свідка ОСОБА_11 - пожежника, який брав участь у гасінні пожежі, пов`язаної із стверджуваним злочином, вбачається, що в момент гасіння цієї пожежі ним були виявлені сліди ще однієї пожежі, що мала місце раніше.

Такі обставини можуть мати значення для встановлення особливостей поведінки обвинуваченої, на підставі яких може бути встановлена ступінь її причетності до смерті ОСОБА_9 .

Та ці обставини не були та не могли бути відомими під час проведення досудового розслідування, що є прямо передбаченою законом підставою для призначення слідчих дій на судовій стадії кримінального провадження.

Отже, в цьому випадку є наявними усі передбачені законом підстави для надання органу досудового розслідування доручення на проведення огляду житла обвинуваченої.

V……Остаточно вирішуючи питання про можливість надання органам досудового розслідування доручення на проведення огляду житла обвинуваченої, суд використовує тричастний тест, що був запроваджений Європейським Судом з прав людини.

Перевірка за допомогою цього тесту призводить до такого.

32. Перш за все, суд відзначає, що, як доведено вище, в цьому випадку надання доручення органам досудового розслідування на проведення огляду житла обвинуваченої та здійснення такого огляду на виконання відповідної ухвали суду, як доведено вище, є прямо передбаченим у законодавстві України.

33. Як доведено вище, в цьому випадку таке втручання переслідує законну мету - встановлення дійсних обставин кримінального провадження та розслідування підозрілої смерті ОСОБА_9 .

34. Вирішуючи питання про те, чи є в цьому випадку огляд житла ОСОБА_6 необхідним у демократичному суспільстві, суд, окрім іншого, враховує сутність, обсяг та тривалість передбаченого втручання, спосіб здійснення передбачуваного огляду, масштаби ймовірних наслідків обшуку, які можуть вплинути на роботу та репутацію особи, у якій він здійснювався.

35. З огляду на таке суд відзначає, що відповідно до вказаних норм національного та міжнародного права обсяги огляду мають бути заздалегідь чітко визначеними в ордері (дозволі) на його проведення. При цьому відзначається, що такий дозвіл має бути наданим в передбаченому законом порядку та з передбачених для цього підстав.

Стосовно обставин цієї справи суд відзначає, що діюче кримінально-процесуальне законодавство, прямо надаючи право суду ухвалити про здійснення органом досудового розслідування огляду житла, не передбачає ані - додаткового ухвалення про дозвіл на проведення такого огляду, ані - будь-яких особливостей змісту ухвали про здійснення огляду житла органом досудового розслідування.

В той же час, як вказувалось вище, зміст такої ухвали має суттєве значення для забезпечення домірності обсягу огляду житла його меті.

З огляду на таке суд відзначає, що особливості змісту ухвал про огляд житла під час досудового розслідування є чітко визначеними у статті 235 Кримінального Процесуального Кодексу України, яка, поміж іншим, передбачає зазначення в ухвалі строку її дії, обсягів огляду та осіб, яким доручається його проведення.

В зв`язку із цим суд вважає за необхідне з метою забезпечення домірності обсягу огляду його меті та захисту прав та охоронюваних законом інтересів обвинуваченої, виходячи з засади законності та керуючись частиною 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України під час постановлення ухвали про доручення на проведення огляду житла ОСОБА_6 зазначити у ній відомості, передбачені статтею 235 Кримінального Процесуального Кодексу України та наголосити на тому, що ця ухвала дає право проникнути в житло обвинуваченої лише один раз.

36. Відповідно до цього суд вважає за необхідне:

-визначити строк дії ухвали про доручення органам досудового розслідування здійснити огляд житла обвинуваченої, тривалість якого, з урахуванням особливостей звернення її до виконання в межах судового розгляду кримінального провадження, встановити в один місяць з моменту оголошення ухвали;

-визначити обсяг огляду, що має бути здійсненим у житлі ОСОБА_6 , обмеживши його, з огляду на його мету, виявленням, фіксуванням та вилученням слідів пожеж (горіння)

37. Оцінюючи, з огляду на визначені вище межі огляду, передбачуваний спосіб його здійснення та ймовірні його наслідки, суд відзначає таке.

37.1. В цьому випадку передбачається огляд здебільшого очевидних слідів горіння та вилучення лише зруйнованих полум`ям об`єктів, що об`єктивно не може створювати додаткових незручностей для ОСОБА_6 .

37.2. Передбачуваний огляд буде здійсненим лише один раз.

37.3. До того ж, матеріали справи доводять, та сторони, зокрема - захисник та обвинувачена - зрештою не заперечують того, що смерть ОСОБА_9 в цьому випадку дійсно є підозрілою. При цьому ОСОБА_6 є донькою ОСОБА_9 ; наразі ОСОБА_6 обвинувачується у причетності до цієї смерті.

Такі обставини свідчать про наступне.

-наведена вище правова позиція Європейського Суду з прав людини визначає право на життя /елементом якого є обов`язок держави щодо розслідування підозрілих смертей/ основоположним та таким, на якому ґрунтуються інші засади прав людини, зокрема - право на недоторканість житла та право на повагу до особистого та сімейного життя.

-наведені обставини об`єктивно мають породжувати в ОСОБА_6 бажання дізнатись про дійсні обставини смерті її матері

-наведені обставини об`єктивно мають породжувати, та фактично - породили в ОСОБА_6 бажання довести свою невинуватість у смерті матері, що, за умови того, що таке відповідає дійсності, зрештою буде встановлено внаслідок проведення слідчої дії, про яку йдеться у клопотанні прокурора.

Наведені обставини у їх сукупності доводять, що в цьому випадку огляд житла обвинуваченої, як такий, об`єктивно не може додатково негативно вплинути на її репутацію, навпаки, за певних обставин може привести до поновлення її прав або ж до відновлення її репутації.

За такого суд вважає за необхідне ухвалити про надання доручення органам досудового розслідування здійснити огляд житла обвинуваченої, але - лише у визначених вище обсягах та порядку.

VІ……Обвинувачена проти проведення огляду у її житлі заперечує.

Але її заперечення не можуть бути покладеними у підґрунтя судового рішення.

Так, їх сутність зводиться до твердження про те, що у разі проведення огляду її житла будуть порушені її права на особисте життя та на недоторканість житла.

Але, як доведено вище, в цьому випадку таке втручання у права обвинуваченої є виправданим та допустимим у демократичному суспільстві.

VІІ……Прокурор просив надати органу досудового розслідування доручення щодо огляду житла обвинуваченої, але - без будь-яких обмежень.

Проте, як зазначалось вище, таке може потягнути за собою порушення прав обвинуваченої.

Отже, заявлене прокурором клопотання підлягає частковому задоволенню.

VІІІ……Відповідно до прямих вказівок у статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України до отримання результатів огляду місця події у судовому засіданні слід оголосити перерву.

Керуючись ст.ст. 369-372; 376 Кримінального Процесуального Кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

І. Клопотання прокурора про надання доручення органам досудового розслідування здійснити огляд квартири АДРЕСА_2 - задовольнити частково.

ІІ. Доручити (надати дозвіл) органу досудового розслідування, а саме - слідчим Центрального ВП ГУ НП України в Миколаївській області ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 - провести огляд квартири АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_9 та ОСОБА_6 та наразі знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_6 , для виявлення, фіксування та вилучення слідів пожеж (горіння), а також - виконати необхідні для здійснення такого огляду організаційні та процесуальні дії.

Строк дії ухвали в цій частині встановити в один місяць - до 29 лютого 2020 року включно.

Роз`яснити, що ця ухвала надає право переліченим у ній особам проникнути до квартири АДРЕСА_2 один раз.

ІІІ. У судовому засіданні оголосити перерву до отримання результатів огляд квартири АДРЕСА_2 .

Ухвала оскарженню окремо від судового рішення не підлягає.

Головуючий суддя= ОСОБА_16 =
Суддя= ОСОБА_17 =
Суддя= ОСОБА_18 =