УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 001 000 073 23 від 31.07.2019, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Суми, громадянин України, українець, з вищою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні мати похилого віку, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 120 191 001 000 073 23 від 31.07.2019.
На обґрунтування клопотання зазначено, що 01.08.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України, відповідно до якої останній 31.07.2019, приблизно о 16.20 год., перебуваючи поблизу будинку № 36 по вул. Хрещатик у м. Києві, діючи таємно, повторно, з корисливих мотивів викрав припаркований велосипед «Nextbike Ecobike», після чого з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим завдав потерпілому ТОВ «Некстбайк Київ» матеріальної шкоди у розмірі 1 7091 грн. 59 коп.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити незаконний тиск на представника потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку зазначеного прокурором ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, що приводить до висновку про високу ймовірність вчинення таких дій.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді призначення покарання до п`яти років позбавлення волі у невизначеному майбутньому, тобто у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину доводить, що ОСОБА_4 з високою ймовірністю може з вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на представника потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадження з метою зміни останніми наданих раніше показань.

У силу ст.178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.

Враховуючи особу підозрюваного, який раніше притягався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим вище ризикам.
Відповідно до ст. 178 КПК під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Зазначені обставини приводять слідчого суддю до переконання, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання.

Строк дії цієї ухвали встановити по 30 липня 2020 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1