справа № 208/1347/20
№ провадження 1-кс/208/413/20
УХВАЛА
Іменем України

27 лютого 2020 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Верхівцеве Верхньодніпровського району Дніпропетровської обл., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючий, не одружений, раніше судимий останній раз: 04.12.2017 Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області за ч.2 ст.185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 2 роки 6 місяців, на підставі ст.71 КК України частково приєднати невідбуту частину покарання строком 1 місяць згідно вироку суду від 23.12.2014, до відбування 2 роки 7 місяців позбавлення волі, вирок набув законної сили 04.01.2018; звільнився 28.10.2019 умовно-достроково, невідбута частина покарання 7 місяців 5 днів, -

встановив:

Слідчий звернувся до суду вищезазначеним клопотанням, пославшись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєні тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може продовжити злочинну діяльність.

В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання, просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, наведених у його мотивувальній частині.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що не має наміру переховуватись від органів слідства та суду, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що наведені прокурором в судовому засіданні та слідчим в клопотанні ризики не доведені. Зазначив, що підозрюваний має соціальні зв`язки, постійне місце мешкання, а тому просив суд залишити клопотання без задоволення.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання, дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що повторно ОСОБА_5 21.02.2020 приблизно о 19.30 год., перебуваючи біля буд.№7 по вул.Тагільській в м. Кам`янському, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_7 та рукою вихопив з руки останньої сумку жіночу чорного кольору, в якій знаходились паспорт громадянина України НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_7 , зв`язку із трьох ключів, мобільний телефон "Lenovo A6000 Plus 2GB/16GB" ІМЕІ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . З метою отримання реальної можливості розпоряджатись викраденим майном, утримуючи викрадену сумку із майном, ОСОБА_5 побіг у напрямку пр.Аношкіна у м.Кам`янському та з поля зору потерпілої ОСОБА_7 зник. Таким чином ОСОБА_5 довів свій протиправний умисел до кінця.

27 лютого 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів клопотання, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями потерпілої ОСОБА_7 та свідка ОСОБА_8 , протоколами пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання потерпілою ОСОБА_7 та свідком ОСОБА_8 , специфікацією до договору надання фінансового кредиту під заставу.

Таким чином, ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а саме відкритому викраденні чужого майно (грабіж), вчиненому повторно.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, доходить до висновку про наявність достатньої кількості доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність ризиків передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (так як підозрюваний не має постійного місця роботи або навчання, міцних соціальних зв`язків, маючи не зняту та не погашену судимість за вчинення умисних, в тому числі тяжких, злочинів, вчинив умисний тяжкий злочин, таким чином, може в будь-який момент залишити або змінити місце мешкання, намагаючись переховуватись від органів досудового розслідування та уникнути покарання за вчинений злочин), незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, може продовжити злочинну діяльність або вчинити новий злочин.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Враховуючи, що санкція ч.2 ст.185 КК України передбачає покарання у вигляді арешта на строк від трьох до шести місяців або обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, слідчий суддя не вбачає наразі іншої можливості запобігти ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування у інший спосіб, ніж тримання його під вартою.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає обґрунтованим клопотання слідчого про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних норм закону та правовими позиціями ЄСПЛ.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті. Частиною 4 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя при постанові ухвали про застосування запобіжного заходу має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо злочину, вчиненого із застосування насильства або погрозою його застосування; щодо особи, стосовно якої в цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового, встановленими під час судового засідання ризиками, розмір застави повинен складати десять прожиткових мінімумів, що на дату розгляду клопотання становить 42 040,00 грн., що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати у рамках кримінального провадження № 0000334 від 22.02.2020 р. до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23.04.2020 року.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави 42 040 гривень. У разі внесення застави на депозитний рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, вважати, що до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні зобов`язання, які він повинен буде виконувати строком до 23.04.2019 року:

- з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі населеного пункту, а саме з м. Верхівцеве, Дніпропетровська обл., в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1