612/221/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2020 року смт Близнюки
Слідчий суддя Близнюківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з начальником Близнюківського відділу Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні № 0000088 від 04.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна,-
в с т а н о в и в :
Старший слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000088 від 04.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Клопотання мотивує наступним.
03.05.2020 року до Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення, про те, що невідомі особи, на території водного об`єкту, що знаходиться на території Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області неподалік від с. Уплатне незаконно зберігають незаконно здобуту деревину.
За даним фактом 10.05.2020 СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 04.05.2020 року за ознаками вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Під час проведення досудового розслідування встановлено, то вищевказаний водний об`єкт, місцезнаходженням якого є балка-притока річки Тернівка біля с. Уплатне Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, яка на підставі режиму рибогосподарської експлуатації використовується ФО-П ОСОБА_5 , АДРЕСА_1 .
Допитані свідки показали, що водний об`єкт використовується ФО-П ОСОБА_5 та вилучені фрагменти дерев належить йому.
Вищевказані фрагменти деревини, з урахуванням уточнених даних згідно протоколів огляду місця події від 07.05.2020 та протоколу допиту спеціаліста від 07.05.2020, за об`ємом складають 200 складометри, були вилучені та передані на зберігання ОСОБА_6 .
Ухвалою слідчого судді від 14.05.2020 накладено арешт на вищенаведене майно строком на 60 днів, проте експертиза за цими речовими доказами ще триває.
Слідчий вказує на те, що метою та завданням накладення арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та проведення відповідних експертиз за цим кримінальним провадженням, у зв`язку з чим просить клопотання задовольнити.
В судове засідання особа, яка використовує водний об`єкт на території якого була виявлена деревина - ОСОБА_5 та слідчий не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись. Слідчий надав клопотання про розгляд справи без його участі. ОСОБА_5 про причини неявки суду не повідомив.
Враховуючи вищенаведені обставини та положення ч.1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе продовжити розгляд клопотання за відсутності ОСОБА_5 та слідчого, оскільки їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження судового засідання не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього, слідчий суддя дійшов наступного.
Згідно копії витягу з кримінального провадження 0000088, Близнюківським ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР 04.05.2020 року із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 246 КК України.
З ухвали слідчого судді від 14.05.2020 вбачається, що протоколами огляду місця події від 03.05.2020, 07.05.2020, встановлено, що на території Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області поблизу водного об`єкту місцезнаходження якого є балка притока річки Тернівка, виявлено та вилучено: фрагменти вирубаної деревини об`ємом близько 200 складометри. Постановою про визнання, доручення та зберігання речових доказів від 07.05.2020 вилучені в ході проведення огляду місця події 03.05.2020 фрагменти дерев об`ємом близько 200 складометри визнані речовими доказами. Згідно протоколу допиту спеціаліста від 07.05.2020 об`єм дерев за замірами становить 200 складометрів. Згідно Режиму рибогосподарської експлуатації, вищевказаний водний об`єкт, місцезнаходженням якого є балка-притока річки Тернівка біля с. Уплатне Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, використовується ФО-П ОСОБА_5 , АДРЕСА_1 . Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 показав, що водний об`єкт використовується ФО-П ОСОБА_5 та вилучені фрагменти дерев належить йому.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
При цьому, у відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі й збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є речовим доказом, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.
Згідно постанови від 09.06.2020 за цим кримінальним провадженням призначена судово-економічна експертиза щодо підтвердження вартості шкоди, спричиненої внаслідок незаконної порубки дерев.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту вказаного майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні. Крім того, в підтвердження або спростування обставин, що встановлюються під час кримінального провадження по вказаним речовим доказам проводиться відповідна експертиза.
Таким чином клопотання про арешт майна є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Отже, з урахуванням вказаних положень норм КПК України, слідчий суддя вважає, що накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вищенаведеним майном є достатнім, розумним та співмірним видом заборони для виконання завдань кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 , погодженого прокурором ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження № 0000088 від 04.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене в ході проведення 03.05.2020 огляду місця події, а саме: фрагменти вирубаної деревини об`ємом 200 складометри, яка вилучена з території водного об`єкту, який використовується ФОП ОСОБА_5 , шляхом заборони користування, розпорядження ним та його відчуження.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1