Справа № 627/46/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.01.2020смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора Краснокутського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 ,

представника власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання слідчого про арешт майна, -

у с т а н о в и в :

Органом досудового розслідування встановлено, що 22.01.2020 р. до Краснокутського ВП Богодухівського ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 про те, що 22.01.2020 року на території Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», в кварталі № 41, номер виділу ділянки № 6, с.Слобідка Краснокутського району Харківської області, було виявлено незаконну порубку дерев породи сосна.
Крім того , 23.01.2020 р. до Краснокутського ВП Богодухівського ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 про те, що 23.01.2020 року на території Краснокутського лісництва ДП «Гутянське лісове господарство», в кварталі № 39, с.Слобідка Краснокутського району Харківської області, було виявлено незаконну порубку дерев породи сосна.
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Краснокутського ВП Богодухівського ГУНП в Харківській області про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 23.01.2020 р., а самедеревину породи сосна в кількості 371 колода довжиною від 3 м до 6 м, різного діаметру. В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене майноє предметом вчинення злочину та зберегли на собі його сліди, з метою проведення слідчих дій та судових експертиз, слідчий просила накласти на них арешт. Слідчий , звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна ,зазначив як підставу арешту майна - збереження речових доказів. Також арешт майна, обумовлюється обґрунтованою підозрою, що не застосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, пошкоджене чи знищене. У органу досудового розслідування виникла необхідність перевірити походження деревини та перевірити, чи дійсно наявна документація на вилучену деревину, та чи були законні підстави у ДП «Гутянське лісове господарство» здійснювати вирубку саме цієї деревини, яку було вилучено .
У судовому засіданні прокурор , слідчий підтримали клопотання , просили задовольнити , з підстав які зазначені у ньому.
У судовому засіданні представник ДП « Гутянське лісове господарство» ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, оскільки порубка дерев була законна та здійснена відповідно до лісорубного квитка .
У судовому засіданні було допитано в якості свідка інженера ДП « Гутянське лісове господарство» ОСОБА_7 ,який розповів , що 29.07.2019 р. ним у відповідності до чинного законодавства було видано лісорубний квиток на вибіркову санітарну порубку дерев , в тому числі в кварталі 39 , номер виділу ділянки 2 в с.Слобідка. Зазначений лісорубний квиток в подальшому передано ліснику, за порубку та подальший рух деревини відповідальні інші працівники лісвого господарства.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до наступних висновків.
Як вбачається з клопотання 22.01.2020 року відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України за заявою ОСОБА_6 про незаконну порубку дерев породи сосни в кварталі 41 ,виділ 6. Заява ОСОБА_6 про порубку дерев у лісі від 23.01.2020 року приєднано до матеріалів кримінального провадження .
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі повязаного з їх незаконним обігом.
Як вбачається з протоколу огляду місця події від 23.01.2020 р. під час огляду місця події вилучено деревину породи сосна в кількості 371 колоди довжиною від 3 м до 6 м, різного діаметру.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі повязаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п.2 ч.2ст.173КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя,суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доводи представника власника майна ДП « Гутянське лісове господарство» , а саме що порубка лісу була законна , здійснена на підставі лісорубного квитка, мають бути перевірені в ході досудового розслідування , а саме відповідності даних, вказаних в лісорубному квитку , звіті про рух деревини , з ознаками фактично наявних колод деревини. В даному випадку достатнім для здійснення детального огляду деревини, та встановлення відповідності її розмірів, сортності данним, що викладені у документах, буде накладення арешту на деревину , оскільки встановлені органом досудового розслідування обставини свідчать про можливу наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та саме застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження покликане підтвердити чи спростувати підозри.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 369, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Краснокутського відділення поліції Богодухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучено 23.01.2020 року , а саме деревину породи сосна в кількості 371 колода довжиною від 3 м до 6 м, різного діаметру.

Вказані колоди передати на зберігання відповідальній особі, визначеній слідчим.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 31.01.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1