Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2206/19
Провадження № 1-кп/935/166/20
У Х В А Л А
Іменем України
04 червня 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

перекладача ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.12 ч.2 ст.115 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.27, п.12,13 ч.2 ст.115 КК України ,-

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду перебуває вказане кримінальне провадження .
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченим строків тримання під вартою, які спливають 05.06.2020. Зазначає, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, тривають, враховуючи тяжкість злочинів, які обґрунтовано інкримінуються обвинуваченим та міра покарання за них, що передбачає довічне позбавлення волі за вчинення найтяжчого з них. Так,
-ОСОБА_4 , громадянин Азербайджану, перебуває на території України без законних підстав, відсутні міцні соціальні зв`язки на території України, у разі обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування його від суду аж до залишення території України, незаконного впливу на потерпілого,свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення;
-ОСОБА_6 , зареєстрований на території АР Крим, проживає за межами Житомирської області, міцні соціальні зв`язки відсутні, порушував режим утримання у СІЗО, у разі обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування його від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення;
-ОСОБА_5 , громадянин Азербайджану,зареєстрованого місця проживання та міцних соціальних зв`язків на території України не має, раніше судимий за вчинення умисного тяжкого злочину проти власності, обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини обвинувальний акт перебуває у провадженні Богунського районного суду м.Житомира, у рамках вказаного кримінального провадження перебував у розшуку, у разі обрання останньому іншого альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування його від суду до залишення території України, незаконного впливу на потерпілого, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення.
Згідно положень п.20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки один з членів колегії, а саме суддя ОСОБА_11 , перебуває на лікарняному, з огляду на положення п.20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться головуючим у справі одноособово.
Обвинувачені та захисники заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати більш м`який запобіжний захід, що не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Згідно положень ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

На переконання суду, прокурором доведено, що жоден з альтернативних запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тому обвинуваченим слід продовжити обрану міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченим, та суворість покарання за них, що полягає у довічному позбавленні волі за найтяжчий з них, зважаючи, що судове слідство триває, учасники судового провадження не допитані, докази з боку обвинувачення та захисту не досліджені,імовірна можливість продовження обвинуваченими протиправної поведінки і надалі, враховуючи безпосередньо особи обвинувачених:

- ОСОБА_4 - громадянин Айзербайджану, не працює, неодружений, утриманців не має, міцні соціальні зв`язки на території України відсутні, у разі обрання іншого альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування останнього від суду, у тому числі залишення території України, враховуючи наявність громадянства іншої країни, ризики незаконного впливу на потерпілого,свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення;
-ОСОБА_6 не працюючий, неодружений, має на утриманні малолітню дитину, у разі обрання обвинуваченому іншого альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування останнього від суду, враховуючи що місцем реєстрації обвинуваченого являється АР Крим - територія непідконтрольна державі Україна, порушував порядок утримання в Житомирській УВП №8, враховуючи ризики незаконного впливу на потерпілого, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення;
-ОСОБА_5 , громадянин Азербайджану, не працює, неодружений, утриманців не має, міцні соціальні зв`язки на території України відсутні, раніше судимий за вчинення на території України умисного тяжкого злочину проти власності, обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини обвинувальний акт перебуває у провадженні Богунського районного суду м.Житомира, у разі обрання обвинуваченому іншого альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування останнього від суду, у тому числі залишення території України, враховуючи наявність іноземного громадянства, враховуючи ризики незаконного впливу на потерпілого, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином чи вчинення іншого кримінального правопорушення.
Будь-якими відомостями щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання під вартою обвинувачених суд не володіє.

Отже, суд дійшов висновку про відсутність передумов у застосуванні щодо обвинувачених менш суворого виду запобіжного заходу, наявність ризиків,передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, тому зазначене виправдовує застосування до обвинувачених виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.177,178,331 КПК України суд,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 02.08.2020 включно.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 02.08.2020 включно.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 02.08.2020 включно.
В судовому засіданні оголосити перерву до 30.07.2020 о 14:00 повторити виклик учасників кримінального провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1