Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2545/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , його захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , за кримінальним провадженням № 0001403 від 19.09.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
УС Т А Н О В И В:
Слідчим СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 за період з 15 лютого 2006 року до 11 листопада 2011 року, реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів, не маючи наміру повертати грошові кошти, зловживаючи довірою ОСОБА_4 , заволодів грошовими коштами останнього на загальну суму 338 500 (триста тридцять вісім тисяч п`ятсот) доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становило 1 709 425 (один мільйон сімсот дев`ять тисяч чотириста двадцять п`ять) гривень та 83 600 (вісімдесят три тисячі шістсот) гривень, що підтверджується відповідними зобов`язальними розписками щодо отримання грошових коштів, тим самим завдав потерпілому ОСОБА_4 майнової шкоди у розмірі ?1 793 025? (один мільйон сімсот дев`яносто три тисячі двадцять п`ять) гривень, що згідно примітки до ч. 4 ст. 190 КК України становить особливо великі розміри.?
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою шахрайстві, вчиненому в особливо великих розмірах, тобто, у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Органом досудового розслідування 15.01.2020 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч. 4 ст. 190 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків та/або потерпілого шляхом вмовляння, підкупу може схиляти свідків та/або потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Також, підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність, вказує на те, що відносно ОСОБА_6 відповідно до Вимоги на судимість №55-09102019/80210 від 16.10.2019 р. слідчим відділом Вишгородського відділу поліції ГУ НП в Київській області повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 190 КК України.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Підозрюваний та його захисники підозрюваного в судовому засіданні щодо клопотання, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили відмовити у застосуванні запобіжного заходу, взагалі.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Слідчий суддя встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання.
При цьому, посилання слідчого на те, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду так як він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років позбавлення волі, не є саме по собі безумовною підставою для обрання запобіжного заходу відносно особи виключно у вигляді тримання під вартою.
У той же час, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання припущення слідчого, що підозрюваний може вчинювати незаконний вплив на потерпілого або перешкоджати проведенню досудового розслідування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а відтак, такі твердження є лише припущеннями.
На переконання слідчого судді, слідчим в суді не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання існуючих ризиків і існує необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Об`єктивні дані про наявність таких обставин в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що відсутні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому існує обставина, передбачена п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи, та покладення на підозрюваного певних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 , прокурора та до суду, для проведення процесуальних дій. Про такий висновок слідчий суддя приходить виходячи з підозри та даних про особу ОСОБА_6 .
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-,
У Х В А Л И В
У задоволенні клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 , в рамках кримінального провадження № 0001403 від 19.09.2019р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити;
Обрати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 16 год. 00 хв. 05 травня 2020 року;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_6 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 ;
Ухвала слідчого судці діє до 16 год. 00 хв. 05 травня 2020 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1