У Х В А Л А

Справа № 184/590/20
Номер провадження 1-кс/184/133/20

27 березня 2020 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна - ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 25.03.2020 року про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000009 від 21.01.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

26.03.2020 року до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000009 від 21.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 шляхом зловживання довірою потерпілої ОСОБА_5 попросив грошові кошти під вигаданим приводом відшкодування матеріальної шкоди потерпілій стороні по іншому кримінальному провадженню за обвинуваченням її сина ОСОБА_6 , заподіявши ОСОБА_5 матеріальний збиток.

За даним фактом 21.01.2020 року було відкрите кримінальне провадження № 0000009 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

23.03.2020 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Під час досудового розслідування від потерпілої ОСОБА_5 надійшла позовна заява про відшкодування шкоди спричиненої кримінальним правопорушенням, у котрій просить стягнути з ОСОБА_4 на її користь гроші в сумі 53064 гривень 20 копійок.

Слідчий вважає, що з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), існує необхідність в накладенні арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності підозрюваному.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судовому засіданні просив не накладати арешт на квартиру, оскільки це є його єдине житло, шкоду завдану кримінальним правопорушенням зобов`язався відшкодувати, зокрема, вживає заходи щодо працевлаштування.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 в формі приватної власності належить ОСОБА_4 . Доказів наявності у підозрюваного іншого житла слідчому судді не надано.

Як встановлено з позовної заяви потерпілій ОСОБА_5 завдано шкоди в загальній сумі 53064 гривень 20 копійок.

Проте, згідно ч. 7 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати, звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов`язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника.
Таким чином розмір завданої шкоди у кримінальному провадженні є меншим 20 розмірів мінімальної заробітної плати, що унеможливить в наступному накладання стягнення на зазначену квартиру та не буде відповідати меті арешту майна, оскільки не забезпечить відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, ?
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 25.03.2020 року про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000009 від 21.01.2020 року відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1