Справа № 483/477/19
Провадження № 1-кс/483/171/2020
У Х В А Л А

07 липня 2020 року м.Очаків

Слідчий суддя Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

06 липня 2020 року до слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на цілісний майновий комплекс дитячого оздоровчого табору імені лейтенанта ОСОБА_3 , накладеного в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 000015, у зв`язку з закриттям кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Заявляючи клопотання про скасування арешту з майна, заявник не вказав особу, за клопотанням якої було накладено арешт на майно, що унеможливлює її оперативний виклик в судове засідання, як і не долучено копію ухвали про накладення арешту на майно, зі змісту якої слідчий суддя зміг би ідентифікувати таку особу, а також перевірити підстави та мету накладення арешту.

Крім того, ОСОБА_2 не зазначив свій процесуальний статус та підтвердження того, хто саме є власником зазначеного у клопотанні майна.

Так, на підтвердження своїх повноважень ОСОБА_2 надав наказ про призначення виконуючим обов`язки директора Очаківського дитячого оздоровчого закладу "Вітрила", Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Разом з тим, вищевказані документи не дають можливості встановити повноваження заявника щодо скасування арешту на цілісний майновий комплекс дитячого оздоровчого табору імені лейтенанта ОСОБА_3 .

Згідно ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Слідчий суддя позбавлений права скасовувати арешт майна після закриття кримінального провадження. Оскільки відповідно до вимог діючого кримінально процесуального законодавства України клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею лише під час досудового розслідування.

На підставі вищенаведеного вважаю, що оскільки досудове розслідування кримінального провадження, в рамках якого було накладено арешт на цілісний комплекс дитячого оздоровчого табору імені лейтенанта ОСОБА_3 закінчено, тому клопотання про скасування арешту такого майна підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя

У Х ВА Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя