Справа № 303/3198/13-к
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.02.2020 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретарки ОСОБА_4 , особи, яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді матеріали судового провадження № 11-сс/777/152/20 за апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19. 02. 2020.
Цією ухвалою слідчого судді відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на постанову прокурора Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 від 07.02.2020 про відмову у задоволенні клопотання в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001791 від 20.03.2013 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст.366, ч.1 ст.367 КК України.
В скарзі ОСОБА_6 йдеться про те, що він як потерпілий у вищевказаному кримінальному провадженні звернувся до прокурора Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 з клопотанням, відповідно до якого просив витребувати для огляду та вилучити від ДП «Закарпатгеодезцентр» обмінні файли щодо відведення земельних ділянок (для ОЖБ та для ОСГ) та передачі їх у приватну власність, виконані на замовлення Мукачівського районного управління Держземагенства в інтересах ОСОБА_8 , згідно постанови КМУ №844 від 05.08.2009, у грудні 2009 року.
Слідчий суддя ухвалу мотивував тим, що зі змісту поданої скарги вбачається, що ОСОБА_6 просить прокурора Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 витребувати для огляду та вилучити від ДП «Закарпатгеодезцентр» певну інформацію, що не є слідчою дією у розумінні глави 20 КПК України, а тому на підставі ч. 4 ст. 304 КПК України слід відмовити у відкритті провадження за скаргою. Також слідчий суддя в обґрунтування прийнятого ним рішення, зазначив, що проведення відповідного огляду тих чи інших речей і документів, можливе в порядку вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як тимчасовий доступ, порядок застосування якого регламентовано нормами глави 15 КПК України.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, потерпілий ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування ухвали слідчого судді від 19. 02. 2020 та призначення його скарги до розглядув суді першої інстанції. Вважає прийняте слідчим суддею рішення незаконним і таким, що постановлено з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. В обґрунтування своїх вимог зазначає, про помилковість висновку слідчого судді про те, що його скарга не підлягала розгляду слідчим суддею, оскільки не відповідає вимогам КПК України. Окрім того, слідчий суддя, не прийнявши скаргу до свого розгляду, дав правову оцінку та зробив висновки по суті обставин, чим вийшов за межі повноважень.

-2-

Заслухавши доповідь судді, пояснення особи, яка подала апеляційну скаргу, ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що строк апеляційного оскарження, виходячи зі змісту ч.3 ст.395 КПК України, ОСОБА_6 не порушений, а його апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з таких мотивів.
Судове рішення повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

З матеріалів судового провадження за скаргою ОСОБА_6 вбачається, що слідчий суддя у повному обсязі дотримався зазначених вимог кримінального процесуального закону, вжив належних заходів щодо встановлення предмету оскарження та встановивши порушення, допущені ОСОБА_6 при подачі скарги, обгрунтовано відповідно до вимог ст. 304 КПК України, відмовив у відкритті провадження за скаргою.

У своїй прецедентній практиці Європейський суд з прав людини виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» №45227/98 від 12.07.2001).
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням вимог глави 26 КПК України.
У відповідності до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.
Так, ч.1 ст.303 КПК України передбачено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового провадження, та ким такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.
Встановлений даною нормою перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування є вичерпним.
Зокрема, п.7 ч.1 ст.303 КПК України передбачено оскарження рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Згідно ч. 1 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Вичерпний перелік слідчих (розшукових) дій закріплено в главі 20 КПК України, якою визначено такі види слідчих (розшукових) дій: 1) допит, у тому числі: одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб (ст. 224 КПК), допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні (ст. 225 КПК), допит малолітньої або неповнолітньої особи (ст. 226 КПК), допит у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232 КПК); 2) пред`явлення для впізнання: особи (ст. 228 КПК), речей (ст. 229 КПК), трупа (ст. 230 КПК), у т. ч. пред`явлення для впізнання осіб чи речей у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232 КПК); 3) обшук (статті 233236 КПК); 4) огляд: місцевості, приміщення (в т. ч. житла чи іншого володіння особи), речей та документів (ст. 237 КПК), трупа (ст. 238 КПК), огляд трупа,

-3-

пов`язаний з ексгумацією (ст. 239 КПК), місця вчинення кримінального правопорушення (п. 2 ч. 2 ст. 520 КПК); 5) слідчий експеримент (ст. 240 КПК); 6) освідування особи (ст. 241 КПК); 7) залучення експерта для проведення експертизи (статті 242 244 КПК); 8) отримання зразків для експертизи (ст. 245 КПК).
Слідчі (розшукові) дії можуть бути класифіковані за різними критеріями на певні види.

Так, залежно від того, чи підлягають розголошенню відомості про факт та методи їх проведення, вони поділяються на слідчі (розшукові) дії (глава 20 КПК) та негласні слідчі (розшукові) дії (глава 21 КПК).
У свою чергу слідчі (розшукові) дії залежно від наявності розпочатого досудового розслідування поділяють на ті, що відповідно до закону можуть бути проведені до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (єдиною такою слідчою (розшуковою) дію є огляд місця події у невідкладних випадках (ч. 3 ст. 214 КПК) та слідчі дії, що проводяться тільки після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування (всі інші слідчі (розшукові) дії).
Згідно матеріалів поданої скарги вбачається, що заявник оскаржує рішення (постанову) прокурора Мукачівської місцевої прокуратури від 07. 02. 2020 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_6 про витребування для огляду та вилучення від ДП «Закарпатгеодезцентр» певної обмінної інформації.
Аналізуючи норми ст. 303 КПК України, які свідчать про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, слід зауважити, що клопотання про витребування для огляду та вилучення певної обмінної інформації не є слідчою (розшуковою) дією або негласною слідчою (розшуковою) дією.
Зважаючи на те, що заявник ОСОБА_6 оскаржив рішення прокурора, що не підлягає оскарженню, відповідно до положень ст. 303 КПК України, слідчим суддею прийнято обґрунтоване рішення про відмову у відкритті провадження за його скаргою.
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 щодо безпідставності судження слідчого судді про те, що проведення відповідного огляду тих чи інших речей і документів, можливе в порядку вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як тимчасовий доступ, порядок застосування якого регламентовано нормами глави 15 КПК України, колегія суддів відхиляє, оскільки такі не вплинули на законність прийнятого слідчим суддею рішення.
Враховуючи викладене, апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19. 02. 2020 про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на постанову прокурора Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 від 07. 02. 2020 про відмову у задоволенні клопотання без змін.
Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: