Справа № 991/2523/19
Провадження1-кс/991/1136/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2020 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нерозгляді клопотання про витребування доказів,

ВСТАНОВИВ:
05 лютого 2020 року до судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 надійшла на розгляд заява ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 , заявлена під час розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України.

Заява про відвід обґрунтована тим, що слідчий суддя зробив попередження ОСОБА_3 за вживання нецензурної лексики, проте останній нецензурної лексики не вживав.

Розгляд заяви про відвід призначений на 14 лютого 2020 року о 10 годині 30 хвилин.

Під час розгляду заяви про відвід заявник ОСОБА_3 заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 підтримав, пояснив суду, що слідчий суддя безпідставно зробив йому попередження. Крім того, в судовому засіданні ОСОБА_3 намагався замінити захисника, проте слідчий суддя ОСОБА_4 своєю поведінкою демонстрував зацікавленість у невирішенні цього питання на користь ОСОБА_3 . Тому це також є підставою для відводу.

Під час розгляду заяви суддя дійшов наступних висновків.

В провадженні слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 перебуває справа №991/2523/19 щодо скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України щодо нерозгляду клопотання про витребування доказів.

В судовому засіданні ОСОБА_3 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_4 із зазначених вище підстав.

Під час розгляду заяву було досліджено відеозапис судового засідання, яке відбулося 05 лютого 2020 року.

За наслідками цього дослідження встановлено таке.

Під час судового засідання ОСОБА_3 просив слідчого суддю видалити захисника ОСОБА_5 , заявляв, що особа, присутня поряд з ним не є адвокатом, просив підтвердити її повноваження, виявляв сумнів у тому, що ця особа є саме ОСОБА_5 . При цьому неодноразово перебивав як захисника, так і слідчого суддю, чим заважав останньому здійснювати розгляд справи. Внаслідок такої поведінки слідчим суддею було оголошено попередження ОСОБА_3 .

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді.

Однак вичерпного переліку цих обставин процесуальний закон не містить. Отже особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді.

Відповідно до частини 3-5 статті 80 КПК України заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заява про відвід під час досудового розслідування подається одразу ж після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.

Із змісту заяви вбачається, що обставинами, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , є упереджене ставлення до заявника, оголошення йому попередження за вживання нецензурної лексики, хоча останній її не вживав, упереджене ставлення до захисника під час намагання заявника усунути захисника від участі у справі. Інші підстави для відводу заявником не наводяться.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так у справі «Білуха проти України» зазначено, що наявність безсторонності, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Як виходить з дослідженого відеозапису судового засідання, яке відбулося 05 лютого 2020 року слідчий суддя ОСОБА_4 здійснював розгляд скарги ОСОБА_3 . Поведінка слідчого судді не дає підстав для висновку щодо його упередженості щодо заявника ОСОБА_3 . Водночас поведінку останнього можна охарактеризувати як зухвалу, неналежну, таку, що порушує порядок у судовому засіданні.

Суддею ОСОБА_4 не продемонстровано наявність певної зацікавленості, прихильності, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Тому заява ОСОБА_3 щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_4 не знайшла свого підтвердження під час розгляду заяви про відвід.

За наведених обставин та міркувань суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відвід слідчому судді ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 75, 81, 369, 372 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:
Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні заяви про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у нерозгляді клопотання про витребування доказів.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1