Справа № 502/840/20
УХВАЛА

27 травня 2020 року м. Кілія

Слідчий суддя Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні, в залі суду м. Кілія погоджене з прокурором клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Шевченкове, Кілійського району, Одеської області, освіта незакінчена середня, одруженого, зі слів працює за наймом, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відомості про яке 14.02.2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000040, за ознаками ч. 2 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , 26.05.2020 року звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, з конфіскацією майна. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового слідства та суду, здійснювати тиск на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення (злочин), слідчий клопоче про обрання ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вивчивши клопотання із долученими до нього додатками та заслухавши учасників розгляду клопотання слідчий суддя достовірно встановив наступне:

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у наступному.

ОСОБА_5 , з метою незаконного збагачення і протиправного отримання грошових коштів, маючи умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечних наркотичних засобів, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, час та спосіб придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, який в подальшому зберігав при собі з метою збуту.

В подальшому, 24.05.2020 ОСОБА_5 маючи злочинний намір на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, за попередньою домовленістю з закупником ОСОБА_8 ,знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , незаконно збув два згортки особливо небезпечного наркотичного засобу останньому, який діяв в рамках проведення оперативної закупки особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, за що отримав від закупника ОСОБА_8 грошові кошти у сумі 500 гривень, які в подальшому виявлено та вилучено слідчим СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області в ході обшуку за вищевказаною адресою у сейфі, що належить ОСОБА_5 .
В той же день ОСОБА_8 добровільно видав співробітникам поліції речовину рослинного походження зеленого кольору у подрібненому стані, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом.
24.05.2020 року о 18.15 годині ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України, безпосередньо після вчинення злочину.

25.05.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину та його дії кваліфіковані за ч. 2 ст. 307 КК України.
Прокурор Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав у повному обсязі та просить його задовольнити, так як ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину.

Також на думку прокурора існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких є підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового слідства та суду, оскільки у разі визнання його винним у інкримінованому злочині, підозрюваному загрожує до 10 років позбавлення волі;

- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки досудове розслідування тільки розпочато;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить відсутність у нього постійного місця роботи і, відповідно джерела доходів.

На підставі викладеного та з урахуванням того факту, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, прокурор просить задовольнити клопотання у повному обсязі.

Адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечують та вважають його необґрунтованим. ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання та роботи, одружений та мешкає разом з дружиною, має 2 повнолітніх дітей і, це свідчить про міцні соціальні зв?язки у місці постійного проживання. Крім того ОСОБА_5 має незадовільний стан здоров?я що підтверджується відповідними довідками. Крім того у ОСОБА_5 відсутні наміри переховуватись від органів досудового слідства, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а також продовжувати злочинну діяльність. На підставі викладено адвокат та підозрюваний просять суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем постійного проживання.

Вивчивши копії матеріалів кримінального провадження, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Зокрема це підтверджується показаннями самого підозрюваного, свідків, та іншими матеріалами кримінального провадження копії яких додані до клопотання.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Слідчий суддя враховує що не зважаючи на відсутність судимостей, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з конфіскацією майна. Може незаконно впливати на свідків, так як досудове розслідування по кримінальному провадженню тільки розпочато.

Також слідчий суддя приходить до висновку, що знаходячись на свободі, ОСОБА_5 може продовжити займатись злочинною діяльністю, про що свідчить факт відсутності у нього постійної роботи і джерела доходів.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчій суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яку може бути внесено до закінчення строку дії ухвали, слідчій суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, до прокуратури, або до суду, у залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований та проживає.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання підозрюваного та захисника відмовити.

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) діб, з утриманням його у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 24.05.2020 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію після 22.07.2020 року.

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, а саме: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26302945; банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: 5435.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою у даному кримінальному провадженні; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 22.07.2020 року включно.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 та повідомити про це прокурора та суд.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після оголошення вручити учасникам процесу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1