233 Справа № 233/8441/19
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання
10 січня 2020 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, кримінальне провадження підсудне Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області, обвинувальний акт відповідає вимогам, встановленим Кримінальним процесуальним кодексом України; підстави для затвердження угоди або відмови в її затвердженні та повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 КПК України, закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, повернення обвинувального акту, якщо вони не відповідають вимогам КПК України або для направлення обвинувального акту для визначення підсудності - відсутні.
Проти відкритого судового розгляду провадження учасники судового розгляду не заперечували.
Враховуючи викладене в сукупності, суд вважає за можливе призначити матеріали даного кримінального провадження до судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Відповідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 185 КК України, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , є злочином середньої тяжкості, тому, враховуючи відсутність обставин, зазначених у ч. 4 ст. 314-1 КПК України, необхідно доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.
У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено письмове клопотання про продовження строку обраного відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, оскільки на теперішній час не відпали підстави вважати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували при обранні запобіжного заходу не зникли та продовжують існувати. Підставами вважати, що в кримінальному проваджені існують ризики передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є те, що ОСОБА_5 може спробувати:
- п. 1 переховуватись від суду, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, що може бути визнане обвинуваченим ОСОБА_5 більш небезпечним ніж втеча, та те, що м. Костянтинівка знаходиться у безпосередній близькості до тимчасово неконтрольованої окупованої території України, що унеможливить розшук обвинуваченого ОСОБА_5 , також враховуючи те, що останній не має стійких соціальних зв`язків, не одружений, офіційно не працює;
- п. 3 Існує ризик того, що обвинувачений ОСОБА_5 буде незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 оскільки останні йому знайомі, може спробувати переконати або домовитися, або погрожувати чи залякувати останніх з метою надання ними неправдивих свідчень, або будь-яким іншим шляхом незаконно впливати на свідків, з метою зміни ними показань. Крім того, може вплинути на потерпілого ОСОБА_9 , почати залякувати, погрожувати, та іншим чином впливати, з метою надання останнім неправдивих свідчень або зміни раніше наданих показань;
- п. 5 Існує ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що останній достовірно знаючи, що відносно нього у провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області на розгляді знаходяться кримінальні провадження у вчиненні 25 корисливих злочинів проти власності, знову обвинувачується у вчиненні аналогічного умисного корисливого злочину проти власності, що говорить про те, що він на шлях виправлення не став, продовжує свою злочинну діяльність. Також, останній не має офіційних джерел доходу та міцних соціальних зв`язків, за місцем мешкання характеризується посередньо та може знову вчинити злочин з метою здобуття коштів.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищезазначеним ризикам, оскільки існують обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 при обранні йому більш м`якого запобіжного заходу буде переховуватись від суду з метою затягування судового розгляду та уникнення кримінальної відповідальності за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення. Також, слід враховувати ту обставину, що обвинувачений ОСОБА_5 , не одружений, не працює.
Також суворість покарання за кримінальне правопорушення та особистість обвинуваченого свідчить про те, що наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку можуть бути визнані ним менш небезпечними ніж кримінальне переслідування.
Наступні обставини, що дають підстави обвинувачувати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, повністю підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні достатніми доказами: протоколами огляду місця події від 02.11.2019 року, від 03.11.2019 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 02.11.2019 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_6 ; неповнолітнього свідка ОСОБА_7 ; висновком судової авто-товарознавчої експертизи № 5722 від 13.11.2019 року; постановою про визначення предмету речовим доказом від 15.11.2019 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідків ОСОБА_8 ; протоколами пред`явлення речей для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_7 , ОСОБА_6 ; протоколами проведених слідчих експериментів за участю свідка ОСОБА_6 , неповнолітнього свідка ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_5 .
Беручи до уваги зазначені ризики, вік та стан здоров`я ОСОБА_5 , якому повних 29 років, який за станом здоров`я здоровий, працездатний, офіційно ніде не працює та не навчається, не одружений, видану за місцем мешкання характеристику, згідно якої останній веде опосередкований спосіб життя, будучи обвинуваченим у скоєнні 25 корисливих злочинів проти власності по кримінальним провадженням, що наразі перебувають на розгляді у Костянтинівському міськрайонному суді Донецької області, обвинувачується у скоєнні нового корисливого злочину проти власності, прокурор просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_4 заперечувала щодо застосування тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обговоривши з учасниками судового провадження заявлене прокурором клопотання, суд дійшов до наступного висновку.
Судом достовірно встановлено, що ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 листопада 2019 року ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 15 січня 2020 року включно.
12 грудня 2019 року о 10 годині 30 хвилин ОСОБА_5 вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст. 177 КПК України.
Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Однак, розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого альтернативних запобіжних заходів, враховуючи вищезазначене, тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінального правопорушення, суворість покарання за кримінальне правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , його можливість переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення на думку суду, є підставою для обрання ОСОБА_5 саме виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не забезпечать виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і його належну поведінку.
Вищезазначені ризики виправдовують обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_5 , суд на теперішній час не встановив.
При цьому суд вважає, що застосування даного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
На підставі викладеного та враховуючи наявність підстав, передбачених пунктом 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, та що більш м`яка міра запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 , з метою запобігання ОСОБА_5 переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд, не роблячи передчасних висновків щодо вини обвинуваченого ОСОБА_5 , не даючи оцінки доказам приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання прокурора Костянтинівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки його належну процесуальну поведінку може забезпечити саме такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 182 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Тож, згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України слід призначити заставу у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 21 020 грн., поклавши на ОСОБА_5 певні обов`язки у випадку звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Інших клопотань сторонами кримінального провадження не заявлено.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 315-317, 350, 372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В :
Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації, а саме Костянтинівському міськрайонному відділу філії державної установи «Центр пробації» в Донецькій області, скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Костянтинівка, Донецької області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично перебуває під вартою в ДУ «Бахмутська установа виконання покарань (№6)», яку надати в строк до 20.01.2020 року.
Клопотання прокурора Костянтинівської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обраного стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Костянтинівка, Донецької області - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Костянтинівка, Донецької області, обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, строком на 60 днів по 09 березня 2020 року включно.
Обвинуваченого ОСОБА_5 тримати під вартою в ДУ «Бахмутська установа виконання покарань (№6)».
Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , своїх процесуальних обов`язків, у розмірі 10 (десяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 21 020 (двадцять одна тисяча двадцять) гривень.
У разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язок прибувати на виклики до суду із встановленою періодичністю; не відлучатися зі свого постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілим, свідками та іншими особами, причетними до даного кримінального правопорушення; не вчиняти інших правопорушень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
Копію ухвали надіслати/вручити учасникам судового провадження негайно після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.
В судове засідання викликати прокурора, захисника, обвинуваченого, потерпілого.
На ухвалу суду учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Суддя ОСОБА_1