УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 червня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005386 від 05.06.2019 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Тарандинці Лубенського р-ну Полтавської обл., громадянки України, українки, заміжньої, не працюючої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-
У С Т А Н О В И В :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що 05.06.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.
Так, ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , діючи згідно раніше розробленого плану, 05.06.2019 о 07 год. 20 хв., знаходячись в кімнаті хостелу, що за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 87/30, наніс один удар правою рукою в обличчя і один удар лівою рукою в голову ОСОБА_9 . Після цього, ОСОБА_8 взявши до рук електричний чайник і наніс ним удар в область голови. В цей час, до ОСОБА_9 підійшла ОСОБА_5 та дістала з лівої кишені штанів останнього мобільний телефон марки «Nokia 5» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 , вартістю 6000 грн., гаманець коричневого кольору, який ОСОБА_5 відкрила та показала його вміст ОСОБА_8 , який вийняв з нього грошові кошти в сумі 950 грн. Після чого, ОСОБА_8 зняв з правої руки ОСОБА_9 срібний браслет, вартістю 1000 грн. та срібний ланцюжок з кулоном з шиї, вартістю 500 грн. що належить ОСОБА_9 , та з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
У судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вважав, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
На думку сторони обвинувачення, сукупність вказаних обставин свідчить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
Підозрювана та її захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на відсутності наведених стороною обвинувачення ризиків.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
У провадженні СВ відділу поліції №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0005386 від 05.06.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення за ч.2 ст. 186 КК України.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою у скоєнні інкримінованого злочину.
Те, що підозрювана одружена, хоча і свідчить про її певні сімейні зв`язки, у той же час зазначений чинник не є таким, що повністю усуває або значно мінімізує ризик переховування підозрюваної від слідства та суду.
Наявність ризику продовження ОСОБА_5 злочинної діяльності та вчинення нею нового кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що остання офіційно не працевлаштована. Враховуючи майновий стан ОСОБА_5 та її соціальний характер у суспільстві, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрювана може продовжити злочинну діяльність або вчинити ряд нових кримінальних правопорушень.
Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Слідчий суддя вважає, що прокурором зазначена вище обставина не доведена, що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити виконання підозрюваною її процесуальних обов`язків.
Крім того, у силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваної; міцність соціальних зв`язків у місці її постійного проживання; репутацію підозрюваної.
Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005386 від 05.06.2019 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:
- не залишати приміщення будинку за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22.00 год. по 07.00 год. наступного дня;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та роботи;
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 03 серпня 2019 року включно.
Звільнити негайно підозрювану ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1