Дата документу 22.10.2019 Справа № 554/9232/19
УХВАЛА
Іменем України

22 жовтня 2019 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Слідчий звернулася до суду із зазначеним клопотанням, у якому посилалася на те, що 24.09.2019 року близько 16:10, невідома особа, перебуваючи у приміщенні гінекологічного відділення ЦРЛ, що за адресою: м.Полтава, вул. Стрітенська, 58А, діючи таємно, шляхом вільного доступу, викрала належний ОСОБА_3 мобільний телефон«Bravis A504 Trace» в корпусі золотого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 . Матеріальний збиток становить2530 грн.
За даним фактом СВ Полтавського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області відкрите кримінальне провадження №0002658 від 09.09.2019 року, з попередньою правовою кваліфікацією: ч. 1 ст. 185 КК України.

09.10.2019 року свідок ОСОБА_4 , добровільно видав працівникам поліції з подальшим вилученням мобільний телефон марки «bravis A 504» в корпусі золотистого кольору , в ході огляду встановлено, що даний телефон марки «bravis A 504» в корпусі золотистого кольору, належить потерпілій ОСОБА_5 .
09.10.2019 року мобільний телефон марки «bravis A 504» в корпусі золотистого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , було визнано речовим доказом.
Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучений мобільний телефон марки «bravis A 504» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , має значення речового доказу, та є предметом вчинення кримінального правопорушення, тобто є матеріальним об`єктом, який може бути використаний як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження, тому, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий просила накласти арешт.

В судове засідання слідчий не з`явилася, направила заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримала.

Власник майна ОСОБА_3 направила заяву про розгляд клопотання без її участі, проти накладення арешту не заперечувала.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ст.ст.168, 237 КПК України вилучене в ході огляду місця події майно є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ч.5 ст.171 КПК України, потрібно накласти арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.

Відповідно до п. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до п. 3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Дослідивши матеріали клопотання, з метою повноти, всебічності та неупередженого розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна та задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «bravis A 504» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який було вилучено свідка ОСОБА_4 , з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання.
Місцем зберігання речових доказів визначити кімнату зберігання речових доказів Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
На підставі ч.3 ст. 269 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Виконання ухвали доручити слідчому у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Слідчий суддя Октябрського

районного суду м.Полтави ОСОБА_1