Провадження № 1-кс/712/8651/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2019 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, в якій просить постанову процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000001 від 22.01.2019 року прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання, складену 06.11.2019 року скасувати.

Зобов`язати процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000001 прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , або іншого компетентного прокурора у кримінальному провадженні № 0000001 повторно розглянути клопотання сторони захисту від 23.10.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000001.

За результатами розгляду клопотання сторони захисту від 23.10.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000001, зобов`язати процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000001 - прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 вчинити дії щодо винесення вмотивованої постанови про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000001 від 22.01.2019 року.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Підсудність скарг, які подаються в порядку ст. 303 КПК України, положеннями глави 26 цього Кодексу, («Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»), не врегульовано взагалі. Частиною першою ст. 306 КПК України лише визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак зазначені статті теж не містять вказівок щодо підсудності справ даної категорії.

За таких обставин, при визначенні юрисдикційної невідповідності скарги на дії слідчих та прокурорів, слід застосувувати наступне.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій, до питання відкриття провадження у скаргах на дії слідчих та прокурорів під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі скарги мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, територіальна підсудність розгляду скарги на бездіяльність прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 повинна розглядатися слідчим суддею, за місцем знаходження прокуратури Черкаської області що не є територіальною підсудністю Соснівського районного суду м. Черкаси.

За таких обставин, суд вважає, що скарга подана з порушенням територіальної підсудності, а тому матеріали скарги підлягають поверненню скаржнику для звернення за територіальною підсудністю до Придніпровського районного суду м. Черкаси, оскільки Соснівський районний суд м. Черкаси не є повноважним судом згідно закону на розгляд даної скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 32, 218, 303, 304, 306 КПК України,

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України - повернути скаржнику для звернення до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Копію ухвали разом з матеріалами скарги невідкладно направити скаржнику.

Роз`яснити заявнику право повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1