пр. № 1-кс/759/4468/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 липня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005155 від 17.07.2019 року, за ознакою вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, за змістом якого просить накласти арешт на майно, а саме: олію соєву нерафіновану для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,78 тон та олію соєву нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,00 тон, яка знаходиться в транспортних засобах DAF номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом номерний знак НОМЕР_2 та Mercedes номерний знак НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW, на час досудового розслідування.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що невстановлені особи шляхом підроблення реєстраційних, господарських документів та печатки ТОВ «Гранд Коммодіті» () здійснили спробу заволодіти майном товариства (олією соєвою сирою нерафінованою) в значних обсягах та здійснили спробу використання завідомо підроблених документів для збуту даного майна на експорт до країн ЄС. Будучи опитаним директор ТОВ «Гранд Коммодіті» гр. ОСОБА_5 повідомив, що відношення до ведення фінансово-господарської діяльності ТОВ «Гранд Коммодіті» не має, та зареєстрував підприємство на прохання знайомого за грошову винагороду.
Досудовим розслідуванням встановлено, що вказані незаконні дії невстановлених осіб, які використовують підставних громадян, юридичних осіб та підроблені від їх імені господарські та митні документи, направлені на ухилення від сплати податку на прибуток, експорт олії за заниженою ціною, неповернення валютної виручки та надання послуг з формування штучного податкового кредиту з ПДВ реальному сектору економіки. За інформацією з кримінального провадження, Львівською митницею ДФС в адміністративному порядку затримано два вантажні автомобілі з олією соєвою сирою нерафінованою, який задекларований від імені ТОВ «Гранд Коммодіті» на експорт до ЄС, загальною вартістю 800 тис. грн.
Крім того, слідчим зазначено, що згідно інформаційно-аналітичної системи ДФС України» АСМО «Інспектор-2006» транспортування товарів, які знаходяться у володінні ТОВ «Гранд Коммодіті», а саме: «Олія соєва нерафінована» відбуваються на вантажних автомобільних транспортах DAF НОМЕР_1 з напівпричепом НОМЕР_2 , Mercedes НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW, які на даний час знаходяться на Львівській митниці ДФС, митний пост «Краковець» (UA209020). Згідно форми МД 2 встановлено, що в транспортних засобах DAF номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом номерний знак НОМЕР_2 та Mercedes номерний знак НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW де зберігалися:
1.Олія соєва нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,78 тон
2. Олія соєва нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,00тон.
Також слідчим зазначено, що 18.07.2019 року винесено постанову про визнання речового доказу, а саме: олію соєву нерафіновану для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,78 тон та олію соєву нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,00 тон, яка знаходиться в транспортних засобів DAF номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом номерний знак НОМЕР_2 та Mercedes номерний знак НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW.
За змістом клопотання невстановлені особи своїми діями незаконно привласнили майно, яке належить ОСОБА_6 .
Враховуючи вище викладене та приймаючи до уваги те, що вище перелічене майно було незаконно відчужене та з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню у органу досудового розслідування слідчий вказує на необхідність накладення арешту на олію соєву нерафіновану для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,78 тон та олію соєву нерафіновану для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,00 тон, яка знаходиться в транспортних засобах DAF номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом номерний знак НОМЕР_2 та Mercedes номерний знак НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW, на строк проведення досудового розслідування та судового розгляду.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином. Прокурор ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі. Просив клопотання задовольнити.
Крім того, розгляд клопотання просив провести без особи володільця майна.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснювалось.
Відповідно до частини 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за неявки слідчого та прокурора, оскільки неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно зі статтею 171 Кримінального процесуального кодексу України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Вказана норма також узгоджується з статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з частиною 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до частин 1, 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Приписами частини 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до частини 2 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що згідно довідки форми МД 2 встановлено, що в транспортних засобів DAF номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом номерний знак НОМЕР_2 та Mercedes номерний знак НОМЕР_3 з напівпричепом RPZ83SW де зберігалися: олія соєва нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,78 тон; олія соєва нерафінована для харчової промисловості, згідно ДСТУ 4534:2006 - 23,00 тон, однак до матеріалів клопотання зазначену вище довідку не долучено.

Окрім того, слідчим до матеріалів клопотання не долучено процесуальних документів на підставі яких слідчими проведено обшук (огляд) місця події та відсутній протокол з переліком майна, яке було вилучено під час проведення слідчих дій.

З постанови про визнання речових доказів вбачається, що слідчим зазначено у четвертому абзаці відомості щодо предмета кримінального правопорушення, а саме: "тютюну для кальяну, який був вилучений в результаті проведення обшуку", однак зазначене вище не стосується предмету даного клопотання.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що слідчий в обґрунтування поданого клопотання зазначає суперечливі відомості щодо власника майна на яке просить накласти арешт, зокрема, гр. ОСОБА_6 , без надання суду відповідних доказів на підтвердження викладених обставин, що позбавляє слідчого суддю при вирішенні даного клопотання з"ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна.

Частиною 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, відтак, відповідно до частини 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись статтями 167-168, 170-173, 309, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури № 8 ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005155 від 17.07.2019 року, за ознакою вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1