пр. № 1-кп/759/450/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Святошинського районного суд м. Києва у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2018 року за №0008055 відносно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И Л А :
29.12.2018 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2018 року за №0008055 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України
Прокурором ОСОБА_7 заявлено клопотання про продовження тримання обвинувачених під вартою. Посилаючись на вагомість доказів обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину, наявний ризик їх переховування від суду, можливості вплинути на свідків, вчинити інший злочин, вважає за доцільне продовжити тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на 60 днів, оскільки ризики передбачені ст.177 КПК України на даний час не відпали та продовжують існувати.

Захисники ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , думку яких підтримали обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посилаючись на відсутність письмового клопотання та те, що ризики прокурором не доведені. Захисник ОСОБА_8 просив змінити міру запобіжного заходу ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши думку прокурора, обвинувачених, захисника, проаналізувавши наявні матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає за необхідне залишити раніше обрані щодо них запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою без змін,. При цьому, суд бере до уваги таке.
Залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , опинившись на волі, зможуть ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) і на це вказують такі обставини: тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченим в разі визнання судом їх винуватими, а також відсутність в них стійких соціальних зв`язків за місцем свого проживання (не одружені, відсутність офіційного місця роботи, утриманців), їх репутації (судимості). Існує ризик можливості вплинути на потерпілого та свідків, крім того існує ризик вчинення обвинуваченими іншого злочину. Крім того, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину(ст. 12 КК України). За сукупності таких обставин, приймаючи до уваги стан здоров`я ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , щодо яких відсутні медичні застереження, дані про їх особи, які колегія суддів оцінює виключно у своїй сукупності, враховуючи, що повідомлена обвинуваченим підозра є обґрунтованою та на сьогодні продовжують існувати ризики наведені вище, колегія суддів вважає, що продовження запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є доцільним та необхідним, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та їх належну поведінку, попередити вчинення ними нових злочинів та можливість впивати на потерпілого та свідків, іншим чином перешкоджати судовому розгляду.

Враховуючи обставини даного провадження щодо насильницького злочину суд не знаходить правових підстав для визначення розміру застави.

Слід також зазначити, що рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 № 4-р/2019(справа № 3-208/2018(2402/18) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення ч. 2 ст. 392 КПК України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
У даному рішенні Конституційний Суд України дійшов висновку про те, що положення ч. 2 ст. 392 цього Кодексу в частині неможливості окремого апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції про продовження строку тримання під вартою не гарантують особі ефективної реалізації її конституційного права на судовий захист, не відповідають критеріям справедливості та співмірності (пропорційності), не забезпечують справедливого балансу інтересів особи та суспільства, а тому суперечать вимогам статей 1, 3, 8, 21, 29, частини першої статті 55 Основного Закону України.
Відповідно до положень ст. 395 КПК України, якою визначено порядок і строки апеляційного оскарження, апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, - через суд, який ухвалив судове рішення.Апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семи днів з дня її оголошення.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 197, 331, 369-372 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:
У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжних заходів - відмовити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою на строк шістдесят днів, тобто до 16.09.2019 р. включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою на строк шістдесят днів, тобто до 16.09.2019 р. включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу, не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3