н/п 1-кс/640/9235/19
"25" липня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
24.07.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області старшого радника юстиції ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події відкритої ділянці парковки поблизу секторів 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65 , а саме: автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; місцем зберіганням автомобілю ВАЗ 2110, д.н. НОМЕР_1 , визначити спеціальний майданчик ЦЗ ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 106.
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 18.07.2019 невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65 перешкодила здійсненню виборчого права шляхом розповсюдження типографічної продукції компрометуючу кандидата в народні депутати ОСОБА_5 .
У зв`язку з невідкладною необхідністю, загрозою знищення та втрати речових доказів, в період часу з 08:55 години 18.07.2019 до 09:45 години 18.07.2019 на підставі повідомлення оператора «102» про скоєння злочину та заяви ОСОБА_5 про вчинення злочину, на відкритій ділянці парковки поблизу секторів 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65, було проведено огляд місця події. З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вище зазначеного кримінального правопорушення в ході проведення вказаного огляду виявлено та вилучено автомобіль ВАЗ 2110 синьо-зеленого кольору, д.н. НОМЕР_1 . Під час огляду власника чи користувача вказано автомобілю на місці події не було, прийнятими заходами встановити його місце знаходження не виявилося можливим.
Після проведення огляду вилучений автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 за допомогою автомобілю-евакуатора переміщено до Слобідського ВП ГУНП в Харківській області.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України вище перераховані предмети, які вилучені під час огляду відкритої ділянки парковки поблизу секторів 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65, є тимчасово вилученим майном, у зв`язку із чим 19.07.2019 прокурором відділу прокуратури Харківської області старшим радником юстиції ОСОБА_3 до Київського районного суду м. Харкова подано клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, за результатами розгляду якого 19.07.2019 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 винесено ухвалу про повернення клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 та встановлення строку в 72 години для усунення недоліків. Вказану ухвалу суду прокурором відділу прокуратури Харківської області старшим радником юстиції ОСОБА_3 отримано 22.07.2019 о 12:00 годин. Враховуючи, що слідчий звертається до суду з повторним клопотанням 24.08.2019, строк в 72 години, встановлений ухвалою суду, не пропущений.
Відповідно до відомостей викладених в заяві та поясненні ОСОБА_5 , останній 18.07.2019 знаходячись біля стадіону «Металіст» по вул. Плеханівській в м. Харкові, бачив як в автомобіль ВАЗ 210 д.н. НОМЕР_1 невідомі особи перегружали упаковки з типографічною продукцією, яка на його думку, містить передвиборчий компромат на нього, як на кандидата в народні депутати.
На підставі вищевикладеного є достатні підстави вважати, що автомобіль ВАЗ 210 д.н. НОМЕР_1 разом з речами що в ньому знаходяться є речовими доказами у кримінальному провадженні та зберегли на собі сліди скоєння злочину. Водночас, під час проведення подальших слідчих (розшукових) дії по вилучених речах, може бути отримана інформація про її ідентифікацію, осіб які мали доступ до неї, та можуть бути причетними до скоєння злочину .
Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що є достатні підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на предмети вилучені під час огляду на відкритій ділянці парковки поблизу секторів 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65 шляхом фактичного позбавлення особи, у володінні якої вони перебувають, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися ним до вирішення питання про їх повернення.
Підставами для прийняття такого рішення орган досудового розслідування вважає, по-перше, той факт, що, вказані предмети могли зберегти на собі сліди, які можуть бути використані як доказ, та, по-друге, незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість їх використання в суді та під час досудового слідства (для проведення відповідних експертних досліджень) внаслідок того, що майно може бути відчужене чи пошкоджене шляхом знищення, пошкодження або очищення.
З метою забезпечення законності вилучення, а також запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі, відчуження, є всі підстави для арешту зазначеного майна.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі, відчуження автомобілю ВАЗ і речей, що знаходяться ньому і зберегли на собі сліди злочину, крім того сам ВАЗ є засобом вчинення злочину, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, на електронну адресу суду 25.07.2019 надійшла заява від прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якій вона просить розглянути клопотання про арешт майна без її участі. Клопотання підтримує у повному обсязі (а.с. 28).
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 25.07.2019 надійшла заява від ОСОБА_4 , в якій він про сить провести судове засідання за його відсутності. Проти арешту майна заперечує, оскільки вказаний транспортний засіб є його безпосереднім засобом для роботи, а також для вирішення сімейних питань (а.с. 28).
18.07.2019 проведено огляд місця події на парковці, розташованій навпроти в`їзду до сектору 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65, з 08.55 год. до 09.45 год., в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 18.07.2019 вилучено автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 (а.с. 11-13).
19.07.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області старшого радника юстиції ОСОБА_3 , в якому прокурор просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події відкритої ділянці парковки поблизу секторів 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65 , а саме автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 з типографічною продукцією, компрометуючу особу ОСОБА_5 , що знаходиться в ньому, який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ; місцем зберіганням автомобілю ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 визначити спеціальний майданчик ЦЗ ГУНП в Харківській області розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 106.
Вказана ухвала отримана прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 22.07.2019, згідно розписки прокурора (а.с. 30).
Після проведення огляду клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено, слідчий, на виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 19.07.2019, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як зазначено вище, ухвала Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2019 про повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків отримана прокурором 22.07.2019.
Дане клопотання сторони обвинувачення надійшло до Київського районного суду м. Харкова після усунення недоліків 24.07.2019.
Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про застосування заходів забезпечення у виді арешту майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення, та яке повинно містити конкретні відомості, в межах відкритого кримінального провадження.
Диспозиція ч. 1 ст. 157 КК України передбачає кримінальну відповідальність за перешкоджання здійсненню виборчого права або права брати участь у референдумі, роботі виборчої комісії або комісії з референдуму чи діяльності офіційного спостерігача.
Як зазначено вище, 18.07.2019 проведено огляд місця події на парковці, розташованій навпроти в`їзду до сектору 35-39 стадіону «Металіст», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Плеханівська, 65, з 08.55 год. до 09.45 год., в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 18.07.2019 вилучено автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 (а.с. 14-16).
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , автомобіль ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 (а.с. 18-19).
Згідно заяви ОСОБА_4 від 23.07.2019, він добровільно надав згоду на огляд автомобіля ВАЗ 2110 д.н. НОМЕР_1 , включаючи салон та багажник (а.с. 25).
Однак, даних, що вказаний транспортний засіб має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, слідчому судді не надано.
Згідно вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Стороною обвинувачення, в межах заявленого клопотання не доведено, що вказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, про який йдеться в клопотанні слідчого, не доведено їх значення для встановлення обставин у вищевказаному кримінальному провадженні, та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах, а тому клопотання про арешт майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів, задоволенню не підлягає. Стороною обвинувачення не надано жодних доказів, що вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України. Інші підстави для накладення арешту, передбачені статтею 170 КПК України, стороною обвинувачення не були встановлені та не відображені у тексті клопотання.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурором не зазначено в клопотанні та не доведено під час його розгляду наявність підстав вважати, що вказане майно, за встановлених вище обставин, має значення для досудового розслідування, та може бути доказом у даному кримінальному провадженні.
Всупереч ч. 3, ч. 4, ч. 5 ст. 132; ст. ст. 170, 171, 173 КПК України, прокурором не доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в даному клопотанні, оскільки правові підстави до арешту майна відсутні. З вказаних підстав клопотання сторони обвинувачення задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,
Ухвалив:
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1