Справа № 369/2970/19
Провадження №1-кс/369/948/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Києво - Святошинського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000976 від 28.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Києво - Святошинського ВП ГУ НП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, який мотивує тим, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000976 від 28.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.02.2019 близько02 год. 00 хв. ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 , перебуваючи поруч житлового будинку АДРЕСА_1 , де в цей час був припаркований автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, який належить ОСОБА_7 , маючи прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю власника та інших осіб поблизу себе, шляхом сканування проникли до автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , та заздалегідь приготовленим ключем, привели двигун в дію та направились в м. Київ. В подальшому вище вказаний автомобіль перевезли на територію СТО, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Стеценка, 20-а, тобто протиправно заволоділи автомобілем марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , поза волею його власника, чим заподіяли гр. ОСОБА_7 матеріального збитку.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 01.03.2019 близько 02 год. 00 хв. ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 , перебуваючи поруч житлового будинку АДРЕСА_2 , де в цей час був припаркований автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_2 , чорного кольору, який належить ОСОБА_8 , маючи прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю власника та інших осіб поблизу себе, шляхом сканування проникли до автомобіль марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_2 , та заздалегідь приготовленим ключем, привели двигун в дію та направились в м. Київ. В подальшому вище вказаний автомобіль перевезли на територію СТО, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Стеценка, 20-а, тобто протиправно заволоділи автомобілем марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_2 , поза волею його власника, чим заподіяли гр. ОСОБА_8 матеріального збитку.

Під час складання протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України в гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності 2-х. понятих було вилучено мобільний телефон марки «SONY», з сім-картою оператора «МТС» з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою оператора «МТС» з номером - НОМЕР_4 .

На даний час виникла необхідність у проведенні експертиз, а саме аналізі вище вказаного мобільних телефонуів.

Вищезазначені вилучені речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Тому, слідчий просив накласти арешт на мобільний телефон марки «SONY», з сім-картою оператора «МТС» з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою оператора «МТС» з номером - НОМЕР_4 , які в порядку ст. 208 КПК України були вилучені в гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задля забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000976 від 28.02.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Під час складання протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України в гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності 2-х. понятих було вилучено мобільний телефон марки «SONY», з сім-картою оператора «МТС» з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою оператора «МТС» з номером - НОМЕР_4 .

Речі, що вилучені під час огляду у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання в частині накладення арешту на ключі від квартир, оскільки вказані речі не відповідають критеріям, зазначеним ст. 98 та ст.167 КПК України та слідчим не обґрунтована належним чином можливість використання даних речей як доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки є достатні підстави вважати, що вказані у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним ст. 98 та ст.167 КПК України та існує можливість використання даних речей як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Києво - Святошинського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000976 від 28.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «SONY», з сім-картою оператора «МТС» з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою оператора «МТС» з номером - НОМЕР_4 , які в порядку ст. 208 КПК України були вилучені в гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задля забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження.

Заборонити розпоряджатися та користуватися будь-яким чином вищевказаними речами.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1