ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3836/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваної ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Голінка, Бахмацького району, Чернігівської області, українка, громадянка України, із середньою-спеціальною освітою, незаміжня, не працююча, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима, підозрювана у кримінальному провадженні № 0003912 від 27.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003912 від 27.05.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 121 КК України.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що 27.05.2019 приблизно о 01 год. 30 хв. ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїм цивільним чоловіком, ОСОБА_7 , де тимчасово проживали. У ході проведення дозвілля, між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, на побутовому ґрунті.
У подальшому, ОСОБА_6 , керуючись раптово виниклим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій у вигляді тяжких тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 , з використанням ножа господарсько-побутового призначення, який умисно взяла зі столу, та тримаючи його в правій руці, цілеспрямовано нанесла два удар в область в область живота та грудей, тим самим спричинила останньому тяжке тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота з пошкодженням лівої долі печінки, непроникаючого колото-різаного поранення грудної клітки справа.
Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
У клопотанні зазначені ризики, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на потерпілого, свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Оскільки ризики, зазначені вище, мають високий ступень, у зв`язку з чим інша міра запобіжного заходу, окрім тримання під вартою не зможе забезпечити дотримання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та усунути вказані ризики, слідчий просив клопотання задовольнити.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав зазначених в ньому.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на не достатність обґрунтування ризиків застосування найсуворішого запобіжного заходу, у зв`язку цим, просив застосувати менш суворий запобіжний захід непов`язаний з триманням під вартою.
Підозрювана вину у скоєному кримінальному правопорушенні визнала у повному обсязі, підтримала позицію свого захисника.
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 , яка доводиться підозрюваній матір`ю, надала суду позитивну характеристику на підозрювану та пояснила, що дуже здивована тим що трапилось, оскільки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проживали мирно. У день розгляду клопотання вона відвідала потерпілого ОСОБА_9 , той вказав, що жодних претензій до ОСОБА_6 немає.
Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на наступне.
На підставі наданих слідчим матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя встановив, 27.05.2019 приблизно о 01 год. 30 хв. ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїм цивільним чоловіком, ОСОБА_7 , де тимчасово проживали.
У ході проведення дозвілля, між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, на побутовому ґрунті.
ОСОБА_6 , керуючись раптово виниклим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій у вигляді тяжких тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 , з використанням ножа господарсько-побутового призначення, який умисно взяла зі столу, та тримаючи його в правій руці, цілеспрямовано нанесла два удар в область в область живота та грудей, тим самим спричинила останньому тяжке тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота з пошкодженням лівої долі печінки, непроникаючого колото-різаного поранення грудної клітки справа.
Так, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Голінка, Бахмацького району, Чернігівської області, українка, громадянка України, із середньою-спеціальною освітою, незаміжня, не працююча, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима, підозрюється у вчиненні умисного, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
27 травня 2019 ОСОБА_6 о 12 годині 50 хвилин (час фактичного затримання о 05 годині 40 хвилин) затримана в порядку ст. 208 КПК України того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Чеботарь проти Молдови»), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Вивчивши матеріали провадження, суд вважає, що зазначені в клопотанні обставини підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йї кримінальному правопорушенні мають місце та підтверджується сукупністю достатніх для цього етапу розслідування доказів, а саме: -рапортом про вчинене кримінальне правопорушення від 27.05.2019; протоколом огляду місця події від 27.05.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.05.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 27.05.2019; протоколом затримання ОСОБА_6 від 27.05.2019; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_6 від 27.05.2019; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Разом з тим, у відповідності до статті 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про практику Суду як джерело права. У частині 5 ст. 9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
При цьому рішення Європейського суду з прав людини містять положення відносно того, що посилання на тяжкість обвинувачень як головний чинник при оцінці ймовірності того, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини - є недостатнім.
У разі визнання ОСОБА_6 винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, їй загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Вивченням особи підозрюваної ОСОБА_6 встановлено, що вона є громадянкою України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , протягом останнього часу з 2017 року проживає у АДРЕСА_2 , раніше не судима, не має постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків.
Перелічені дані про особу підозрюваної та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Сукупність вищенаведених обставин дає підстави вважати, що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим, а відтак, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.
Таким чином, оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній, можливість призначення їй покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, характер кримінального правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється, характеризуючі дані підозрюваної, її майновий стан, відсутність міцності соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає доведеним що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic) № 31315/96 від 25.04.2000 суд визнав, що при визначенні розміру застави крім майнового стану особи слід враховувати майновий стан осіб, у групі з якими було вчинено злочин, а також можливість внесення застави іншими суб`єктами за договірними відносинами, зокрема, страхування, платоспроможність яких не пропорційна майновому стану особи.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Таким чином, у якості альтернативи тримання під вартою слідчий суддя встановлює підозрюваному заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважаючи, що перспектива втрати застави в такому розмірі може бути достатнім стримуючим фактором, щоб запобігти вищевказаним ризикам.
Крім того, слідчий суддя вважає, що необхідним за умови внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193-194, 196-198, 309, 369, 372, 395 КПК України, статтями 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 25.07.2019 року «05» год. 40 хвил. включно.

Визначити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави в сумі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самою підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Дарницького районного суду м. Києва.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про тримання під вартою, протягом дії ухвали.

З моменту внесення застави підозрювана ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, зобов`язати підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 2.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: