У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 вересня 2019 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Портофранківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0002140 від 26.09.2019 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Білгород-Дністровський,Одеської області, громадянин України, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,
- підозрюваного за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

захисник - ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси, надійшло клопотання старшого слідчого СВ Портофранківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0002140 від 26.09.2019 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , з наступних підстав.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.09.2019 року у ОСОБА_5 , який в нічний час перебував у дворі будинку АДРЕСА_2 , з корисливих мотивів, виник злочинний намір, спрямований на таємне викрадання чужого майна шляхом проникнення у квартиру.
Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, 26.09.2019 року приблизно о 01 годині 00 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_5 підійшов до вікна квартири АДРЕСА_3 , та, через відчинене вікно, проник до приміщення зазначеної квартири.
Далі, перебуваючи у квартирі АДРЕСА_3 , в якій мешкає ОСОБА_8 , ОСОБА_5 26.09.2019 року у період часу з 01 години 00 хвилин по 01 годину 30 хвилин, більш точного часу не встановлено, таємно, умисно та з корисливих мотивів, викрав належне ОСОБА_8 майно, а саме:ноутбук, червоного кольору, торгову марку якого не встановлено, вартістю 15 000 гривень;мобільний телефон торгової марки «Samsung», моделі «Galaxy А8+», вартістю 16 000 гривень;запальничка, вартістю 1 300 гривень;грошові кошти в розмірі 300 доларів США, що станом на 26.09.2019 року, згідно курсу НБУ, становить 7 236 гривень 06 копійок); футболка торгової марки «Lacostе», вартістю 2 500 гривень; шорти торгової марки «Тото», вартістю 2 000 гривень; телевізор, торгову марку якого не встановлено, вартістю 5 000 гривень; роутер торгової марки «Ellite», вартістю 500 гривень; - грошові кошти в сумі 100 шекелей, що станом на 26.09.2019 року,згідно курсу НБУ, становить 688 гривень 34 копійки, а всього майна потерпілого на загальну суму 50 224 гривні 40 копійок.
Таємно викравши чуже майно, ОСОБА_5 з місця вчинення ним кримінального правопорушення скрився, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, тим самим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток в розмірі 50 224 гривні 40 копійок.

27.09.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно та поєднана з проникненням у житло.
У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення.
Прокурор в судовому засіданні просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилався на наявність ризиків зазначених в ст. 177 КПК України.

Захисник та підозрюваний заперечили проти вказаного клопотання.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до висновку про наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину середньої тяжкості за ч. 3 ст. 185 КК України, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі строком до 6 (шести) років.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування, а саме протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_10 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 протоколом допитів свідків, протоколом затримання особи.

На думку слідчого судді вказаних обставин, для підтвердження обґрунтованості підозри достатньо, задля переконання стороннього спостерігача у тому, що підозрюваним могло бути вчинено кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчинені ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Так, на даний час є всі підстави вважати, що ОСОБА_5 підозрюючись у вчиненні тяжкого злочину проти власності, може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду.

Крім того, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію кримінального провадження, слідчий суддя вбачає реальним ризик, що підозрювана може знищити чи спотворити докази, які безпосередньо судом не досліджені.

Зважаючи на те, що ОСОБА_9 повідомлений про підозру у вчиненні умисного злочину вчиненого під час застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден більш м`який запобіжний захід не може забезпечити належну поведінку підозрюваного, та наявний ризик, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім цього, слідчий суддя враховує обставини зазначені в ст. 178 КПК України, а саме: відсутність стійких соціальних зв`язків, характер кримінального правопорушення, що ставиться у підозру, наявність судимостей за вчинення умисних злочинів. З урахуванням вказаних обставин, приходжу до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому застосування тримання під вартою, на даному етапі є виправданим.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

В той же час, враховуючи позицію Європейського суду з прав людини, та Верховного суду, задля забезпечення можливості застосування альтернативного запобіжного заходу, вважаю за можливе обрати розмір застави, достатній для забезпечення явки підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177-178, 183, 186-187, 193, 194, 196, 197, 205, 372 КПК України,слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Портофранківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0002140 від 26.09.2019 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного - задовольнити

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 153 680 грн. (сто п`ятдесят три тисяч шістсот вісімдесят гривень).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; справа № 522/16569/19 провадження по справі 1-кс/522/17106/19.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками та підозрюваними, в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явилася за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з 27 вересня 2019 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 25 листопада 2019 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 03.10.2019 року о 14 годині.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

30.09.2019