УХВАЛА
Іменем України

06 грудня 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання сторони кримінального провадження про арешт майна, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Управління СБ України в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0000256 від 18.09.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.330 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що суб`єкти підприємницької діяльності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , на підставі договорів, укладених ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », засновниками яких вони являються, з фінансовими підрозділами державних установ, у тому числі серед яких ІНФОРМАЦІЯ_3 та 10-й територіальний вузл урядового зв`язку ДССЗЗІ України, здійснюють установку, супроводження та обслуговування російського програмного забезпечення бухгалтерського обліку «Парус» (українізована версія « ІНФОРМАЦІЯ_4 »). При цьому, в порушення умов вказаних договорів, використовують програмне забезпечення для віддаленого доступу «Team Viewer» через яке періодично отримують віддалений доступ до баз даних вказаних установ та здійснюють копіювання на власні носії інформації електронні бази даних своїх клієнтів з ПЗ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що становить службову інформацію, зібрану в процесі оперативно-розшукової діяльності, у сфері оборони країни, з метою її передачі іноземним установам, підприємствам, організаціям.

Разом з цим, відомості (бази даних), що зберігаються в програмному забезпеченні «Парус» військових установ ЗС України та органів ДССЗЗІ України, становлять службову інформацію (гриф обмеження доступу «ДСК»), відповідно до п. 5.4. та п. 13 «Переліку відомостей МОУ, які містять службову інформацію», затверджених наказом МОУ від 27.12.2016 за № 720 та п. 12.7. «Переліку відомостей, що становлять службову інформацію і яким присвоюється гриф «ДСК» у Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України», затвердженої наказом Адміністрації ДССЗЗІ Україні від 17.09.2014 за № 469.

В той же час до російського виробника програмного забезпечення ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » (Російська Федерація) та підконтрольні йому українські представництва, а саме «Група компаній « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_6 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_7 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_8 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_9 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_10 » - програмні продукти «Парус Бюджет», «Афіна», «Афіна-Сіквел» та «JSolutions»), рішеннями РНБО від 28.04.2017 «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» та від 02.05.2018 «Про застосування та скасування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», застосовано спеціальні економічні санкції.

Однак, незважаючи на це, з метою продовження діяльності, спрямованої на реалізацію програмного забезпечення «Парус» та його українізованої версії «Афіни», в липні 2018 року ОСОБА_3 було створено ТзОВ « ІНФОРМАЦІЯ_11 » та ФОП « ОСОБА_3 », від імені яких продовжено діяльність щодо укладення договорів з державними установами та організаціями на його встановлення та обслуговування.

Зазначена інформація, зокрема щодо продовження діяльності пов`язаної з установкою, супроводженням та обслуговуванням російського програмного забезпечення бухгалтерського обліку «Парус» (українізована версія « ІНФОРМАЦІЯ_4 ») новоствореним ТзОВ « ІНФОРМАЦІЯ_11 » та ФОП « ОСОБА_5 , підтверджується проведеними в ході досудового розслідування слідчими та негласними слідчими діями.

Таким чином у діях ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які виразилися в збиранні з метою передачі іноземним підприємствам, установам, організаціям, або їх представникам, відомостей, що становлять службову інформацію зібрану в процесі оперативно-розшукової діяльності, у сфері оборони країни, вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.330КК України.

04.12.2019 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: системний блок в корпусі чорного кольору з написом « ІНФОРМАЦІЯ_12 »; диск з написом « ІНФОРМАЦІЯ_5 »; сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 400581/1, на 1 арк.; сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 304374/1, на 1 арк.; сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 308050/1, на 1 арк.; ліцензійна угода № 308050; акт здачі-приймання послуг № 37 від 05.10.18, на 1 арк.; договір надання послуг у сфері інформатизації № 37/442 від 05.10.18, на 4 арк., замовником якого є ІНФОРМАЦІЯ_3 ; додаток № 1 до договору, на 1 арк.

05.12.2019 вилучені предмети та документи визнано речовими доказами.

Слідчий в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд клопотання без його участі та просив задовольнити його.

Дослідивши матеріали клопотання та оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Без застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, неможливо всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, які підлягають доказуванню відповідно до вимог ст. 91 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, враховуючи той факт, що вказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди.

Відповідно до вимог абз. 2 ч. 5 ст.171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вилучені речі та предмети, відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, містять на собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні і накладення на нього арешту необхідне для досягнення мети забезпечення збереження речових доказів, суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170, 172-173, 371-372, 395 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу УСБУ в Житомирській області ОСОБА_6 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені у кримінальному провадженні № 0000256 від 18.09.2019, предмети і документи, а саме на:

- системний блок в корпусі чорного кольору з написом « ІНФОРМАЦІЯ_12 »;

- диск з написом « ІНФОРМАЦІЯ_5 »;

- сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 400581/1, на 1 арк.;

- сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 304374/1, на 1 арк.;

- сертифікат на технічну підтримку програмного забезпечення № 308050/1, на 1 арк.;

- ліцензійна угода № 308050;

- акт здачі-приймання послуг № 37 від 05.10.18, на 1 арк.;

- договір надання послуг у сфері інформатизації № 37/442 від 05.10.18, на 4 арк., замовником якого є ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- додаток № 1 до договору, на 1 арк.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1