Справа №295/7704/19
УХВАЛА
Іменем України

27.05.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ТОВ "Промлєгал" про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді звернулось ТОВ «Промлєгал» з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 28.01.2019 року, а саме на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), що являються грошима у безготівковій формі, які знаходяться на рахунках у Державному казначействі України по ТОВ «Промлєгал», на які платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їх представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

В обгрунтування клопотання зазначено, що ТОВ «Промлєгал» не має будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні №0000036; відсутня обґрунтована підозра щодо посадових осіб ТОВ «Промлєгал»; відносно неправомірності отримання та володіння майном, а саме суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), не винесено жодного рішення органами Державної фіскальної служби України чи іншими органами; майну, а саме суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) не надано статусу речового доказу у кримінальному провадженні, та вони не є тимчасово вилученим майном; майно, а саме суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) були отримані ТОВ «Промлєгал» в результаті законної господарської діяльності та отримані від реальних господарських операцій, які не визнані недійсним жодним судовим рішенням. Заявник у клопотанні зазначає, що арешт було накладено необґрунтовано, без участі представника підприємства в судовому засіданні, а тому арешт підлягає до скасування.

В судовому засіданні представник ТОВ «Промлєгал» підтримав клопотання та просив задовольнити.

Заступник начальника СУ ФР ГУ ДФС у Житомирській області ОСОБА_3 та прокурор прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 заперечували проти заявленого клопотання та просили відмовити в його задоволенні.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 28.01.2019 року накладено арешти на майно, а саме на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), що є грошима у безготівковій формі, які знаходяться на рахунках у Державному казначействі України по ДП «Арт-Гор Україна» (), ТОВ «Промлєгал» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною службовим особам та працівникам, їх представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Нормами ч. 10 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Встановлено, що арешт майна було застосовано у кримінальному провадженні №0000007 від 24.01.2019 року, зареєстрованого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України.

В свою чергу частина друга ст. 366 КК України передбачає настання кримінальної відповідальності за складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів, якщо вони спричинили тяжкі наслідки.

Об`єктом злочинних посягань за ст. 212 КК України офіційний документ, з обов`язковою ознакою «офіційний».

Проте, в судовому засіданні стороною обвинувачення не надано доказів про те, до якого саме офіційного документу уповноваженим особами ТОВ «Промлєгал» було внесено неправдиві відомості та яким чином таке внесення спричинило тяжкі наслідки.

При цьому, відповідно до п.200-1.7. ст. 200-1 ПК України кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Згідно п. 200-1.5. ст. 200-1 ПК України визначено, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що сума ПДВ не є майном у розумінні ч. 10 ст. 170 КПК України та доказового значення у даному кримінальному провадженні не має, протилежне стороною обвинувачення в судовому засіданні не доведено.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Викладене вище дає підстави для висновку про необґрунтованість накладення арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «Промлєгал», що є підставою для скасування арешту та для задоволення поданого клопотання.

Керуючись ст. ст. 131, 171, 170, 174 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт майна, накладений відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 28.01.2019 року, а саме на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «Промлєгал» () .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1