УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ВСТАНОВИВ:
Згідно клопотання, його ініціатор просив слідчого суддю встановити органу досудового розслідування, а саме слідчому СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , строк в кримінальному провадженні для допиту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , до 27.12.2019 року, а також встановити слідчому строк для вручень повідомлень про підозру за ч. 1 ст. 162 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , до 31.12.2019 року.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.
Статтею 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до вимог статті 114 КПК України, на яку посилається заяваник у клопотанні, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Разом з тим, вимоги клопотання фактично є вимогами про зобов`язання слідчого вчинити певні слідчі та процесуальні дії, що не відноситься до компетенції слідчого судді, оскільки згідно ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.
Частиною 3 статті 26 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Крім того, як зазначає у клопотанні адвокат ОСОБА_2 , саме поведінка слідчого, на його думку створює неприйнятні строки досудового розслідування, нескладного і очевидного кримінального правопорушення, що змушує на встановлення процесуальних термінів для спонукання дотримання слідчим, розумних строків слідства.
Зі змісту клопотання судом вбачається, що заявник скаржиться на дії слідчого, щодо невиконання задоволеного клопотання від 15.11.2019 року в розумні строки, відповідно до ст. 28 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є обєктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
З погляду на викладені вище норми КПК України можна дійти висновку, що поняття «визначений цим Кодексом строк» не є тотожнім поняттю «розумний строк», про який йдеться у ст. 28 КПК України, так як останній визначається рядом критеріїв, передбачених ч. 3 ст. 28 КПК України і не має чітко виражених меж.
Щодо посилання заявника, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує слідчий суддя, то таке дійсно передбачено ч. 2 ст. 28 КПК України, але, як визначено цією нормою закону, лише в частині дотримання строків розгляду питань, віднесених до компетенції слідчого судді.
Частиною 1 статті 308 КПК України передбачено право особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування для звернення до прокурора вищого рівня зі скаргою на недотримання слідчим розумних строків під час досудового розслідування.
Відповідно до ст. 303 КПК України, визначено вичерпний перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, в тому числі за п. 9-1 - рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.
При цьому не вбачається з доводів клопотання, що прокурором виносилася постанова про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування, що може бути оскаржено відповідно до ст. 303 КПК України.
Таким чином, враховуючи наведене, а також те, що порядок розгляду питання недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування регламентований ст. 308 КПК України, згідно положень якої недотримання розумних строків слідчим може бути оскаржене прокурору вищого рівня, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно повернути особі, яка її подала.
Керуючись ст.ст. 9, 28, 114 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1