Справа № 565/1168/18
Провадження № 1-кс/565/239/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2019 року м. Вараш

Кузнецовський міський суд Рівненської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кузнецовського міського суду Рівненської області заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, відомості про яке винесені до ЄРДР за № 0000036 від 26.01.2018 року, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кузнецовськ, Рівненської області, громадянина України, проживаючого у АДРЕСА_1 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Кузнецовському міському суді Рівненської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000036 від 26.01.2018 року відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст.190 КК України.

Судовий розгляд вказаного кримінального провадження здійснюється одноособово суддею Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_6 .

27 травня 2019 року обвинувачений ОСОБА_4 подав до суду заяву про відвід судді Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_6 . Заява обґрунтовується тим, що суддею Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_6 було відмовлено ОСОБА_4 у наданні дозволу на побачення із громадянкою ОСОБА_7 . За таких обставин, обвинувачений ОСОБА_4 вважає за необхідне заявити судді Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_6 відвід.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 вимоги заяви про відвід підтримав, пояснив, що осінню подав заяву у якій просив дозволу на побачення з ОСОБА_7 , яка є тяжкохворою. Проте суддя ОСОБА_6 відмовила у наданні дозволу на побачення. У зв`язку з цим у нього склалась думка про упереджене ставлення до нього зі сторони головуючого у справі.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 також підтримав заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_6 , вказав, що у обвинуваченого виник сумнів щодо неупередженості ОСОБА_6 .

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви, оскільки стороною захисту не подано доказів на підтвердження упередженості або необ`єктивності судді ОСОБА_6 .

Потерпілі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду заяви про відвід, у судове засідання не з`явилися про причини неявки не повідомили.

Розглянувши заяву про відвід судді ОСОБА_6 , заслухавши пояснення сторін та думку судді, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне .

Згідно із нормами ч.1 ст.75 КПК, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.5 ст.80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Що ж стосується інших обставин, які можуть викликати сумніви у безсторонності судді, то в даному випадку, відповідні положення національного законодавства слід тлумачити через призму практики Європейського Суду з прав людини.

Так, в силу пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню на підставі ч.2 ст. 1, ч.2 ст. 8 КПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», закріплено принцип, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В п.66 рішення Європейського суду з прав людини від 03.05.2007 року у справі «Бочан проти України», суд вказує, що «безсторонність», в сенсі п.1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Відповідно до п.50 рішення Європейського Суду з прав людини від 09.11.2006 року у справі «Білуха проти України», Суд стосовно суб`єктивного критерію вказав, що особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Оскільки у судовому засіданні не встановлено належних, допустимих і достовірних доказів будь-якої заінтересованості головуючого судді ОСОБА_6 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , а тому суд доходить до висновку про відсутність суб`єктивного критерію як підстави існування безсторонності суду.
Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд рекомендує визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 31 рішення ЄСПЛ у справі «Газета Україна-Центр проти України» від 15 липня 2010 року).
Вирішуючи питання наявності об`єктивного критерію безсторонності суду, суд враховує наступні обставини. Очевидним є те, що заява, яка подавалась обвинуваченим ОСОБА_4 судді ОСОБА_6 на побачення з ОСОБА_7 не стосувалась розгляду справи щодо нього по суті. Отже, вирішуючи питання щодо відмови у наданні побачення суддя ОСОБА_6 не вирішувала питання пов`язане з розглядом кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , а лише питання щодо умов тримання його в умовах ізоляції від суспільства. Крім того, у судовому засіданні ОСОБА_4 вказав на те, що ОСОБА_7 є лише його знайомою, на наявність якихось близьких відносин не вказав. Отже, у судовому засіданні не встановлено наявності об`єктивного критерію упередженості суду.
Встановлені під час розгляду заяви об`єктивні дані не дають жодних підстав стверджувати про упередженість судді ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 у даній справі, а отже, немає ні правового, ні фактичного підґрунтя для твердження про неможливість участі судді ОСОБА_6 у розгляді даного кримінального провадження, тому заява про відвід підлягає відхиленню.

Керуючись ст.ст.75 ч.1, 76, 80, 81, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.190 України, через безпідставність.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1