Номер провадження: 11-кп/813/625/19
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.10.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуюча суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретарки судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

потерпілої ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , діючого в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 29.11.2018 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_11 про застосування примусових заходів медичного характеру щодо:

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одесі, українки, громадянки України, з неповною середньою освітою, яка є інвалідом ІІ групи, не заміжньої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрюваної у кримінальному провадженні №0004133, внесеного до ЄРДР 28.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, та до останньої застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу зі звичайним наглядом,-

встановив:

Зміст оскарженого судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.
Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 29.11.2018 року задоволено клопотання слідчого та застосовано до ОСОБА_7 примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу зі звичайним наглядом. Приймаючи рішення, суд послався на висновок судово-психіатричної експертизи № 34 від 01.06.2018: підозрювана ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період часу, що відноситься до вчинення кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, страждала на хронічне психічне захворювання у вигляді «Шизофренії, параноїдної форми, безперервний тип перебігу, зі стабільним дефектом» (що відповідає діагностичним критеріям рубрики F20.02 за Міжнародною класифікацією хвороб 10-го перегляду), що позбавляє її здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними
Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
На дану ухвалу захисник подав апеляційну скаргу, в якій вказує, що вважає ухвалу незаконною у зв`язку з істотними порушеннями судом вимог КПК України, просить її скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

В обґрунтування вимог своєї апеляційної скарги захисник зазначає, що клопотання слідчого відносно ОСОБА_7 , всупереч вимогам ст. ст. 291, 292 КПК України, містить в собі докази, якими, на думку органів досудового розслідування, підтверджується винуватість ОСОБА_7 , що порушує принципи неупередженості суду та право ОСОБА_7 на справедливий суд і судовий захист. Крім цього, клопотання слідчого не містить анкетних відомостей потерпілої. Також вказує, що оскаржену ухвалу постановлено незаконним складом суду, підозра щодо ОСОБА_7 є необґрунтованою, оскільки докази, які досліджені судом, ґрунтуються лише на показах ОСОБА_9 та судом залишено поза увагою характеризуючі особу ОСОБА_12 доводи.

Позиції учасників судового розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача; виступ захисника, який підтримав доводи апеляційної скарги і просив її задовольнити; думку прокурора та потерпілої, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги; дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить таких висновків.

Мотиви апеляційного суду.
Положення ст. 2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що суд першої інстанції під час розгляду клопотання не в повній мірі дотримався вищевказаних вимог кримінального процесуального Закону та Конвенції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 412 КПК України, судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених частиною третьою статті 323 чи статтею 381 цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою.
Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК України однією з основних засад кримінального провадження є забезпечення права особи на захист.

Статтею 20 КПК України, яка розкриває зміст цієї засади, встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 506 КПК України, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, користується правами підозрюваного та обвинуваченого в обсязі, який визначається характером розладу психічної діяльності чи психічного захворювання відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи, та здійснює їх через законного представника, захисника.
Частиною 1 статті 512 КПК України передбачено, що судовий розгляд здійснюється одноособово суддею в судовому засіданні за участю прокурора, обов`язковою участю фізичної особи, стосовно якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру, її законного представника та захисника згідно із загальними правилами цього Кодексу.
Згідно з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_7 не була присутньою в суді першої інстанції під час судового розгляду клопотання, при цьому будь-які сповіщення останньої про час, дату та місце судового розгляду клопотання в матеріалах провадження відсутні (а. с. 14, 16, 18, 23-26, 32-34, 78-82).
Разом з цим, в матеріалах провадження наявний висновок судово-психіатричних експертів №34 від 01.06.2018 року, згідно з якою ОСОБА_7 не може приймати участі в слідчих діях і судовому засіданні (а. с. 74-77).
Враховуючи те, що між датою складення вищевказаного висновку та датою судового розгляду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру до ОСОБА_7 минув значний проміжок часу, апеляційний суд вважає, що вказаний висновок не може бути підставою для визнання неможливості прийняття ОСОБА_7 участі в судовому засіданні районного суду 29.11.2018 року.
В зв`язку з вищевикладеним апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства, так як клопотання слідчого було розглянуто без участі ОСОБА_7 та за відсутності належного висновку судово-медичної експертизи про її неможливість приймати участь в судовому засіданні.

Пунктом 4 частини 2 статті 412 КПК України передбачено, що судове рішення підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 52 КПК України передбачено, що обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішується питання про їх застосування, - з моменту встановлення факту наявності в особи психічного захворювання або інших відомостей, які викликають сумнів щодо її осудності.
Відповідно до матеріалів кримінального провадження, на підставі постанови слідчого про доручення призначити адвоката для здійснення захисту за призначенням від 17.04.2018 року, ОСОБА_7 . 19.04.2019 року призначено адвоката ОСОБА_13 для надання безоплатної вторинної правової допомоги (а. с 69-71).
З матеріалів кримінального провадження встановлено, що 01.10.2018 року між ОСОБА_7 та адвокатом ОСОБА_14 укладено угоду про надання правової допомоги (а. с. 29-30).
Однак, в порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 52, ч. 1 ст. 512 КПК України, судові засідання 23.10.2018 року та 29.11.2018 року проведені за участі адвоката ОСОБА_13 (а. с. 32-33, 78-81).
При цьому, в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які сповіщення та повідомлення адвоката ОСОБА_14 про час, дату та місце судового розгляду клопотання.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції під час розгляду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру право ОСОБА_7 на захист не було дотримано в повній мірі.

Порушення права ОСОБА_7 на надання їй права на захист та розгляд клопотання за її відсутності є істотним порушенням кримінального процесуального закону і тягне за собою скасування судового рішення через порушення права особи на захист.

Згідно зі ст. 409 КПК істотне порушення вимог кримінального процесуального закону є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 412 КПК України, істотними порушеннями закону визнаються такі порушення діючого КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

З огляду на викладене, апеляційний суд, не вдаючись в обговорення інших доводів апеляційної скарги, вважає, що судове провадження в суді першої інстанції було здійснено з істотним порушенням вимог КПК України та вказані порушення у відповідності з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України тягнуть за собою скасування ухвали та призначення нового судового розгляду клопотання слідчого про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0004133, внесеному до ЄРДР 28.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання, в зв`язку з чим апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню.

При новому розгляді суду першої інстанції необхідно вжити всіх необхідних заходів з метою недопущення порушень вимог КПК України під час судового провадження розглянути клопотання у чіткій відповідності до вимог кримінального процесуального закону та постановити законне, обґрунтоване та мотивоване рішення.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 409, 419, 424, 506, 512, 532 КПК України, апеляційний суд,
постановив:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , діючого в інтересах ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Увалу Приморського районного суду м. Одеси від 29.11.2018 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_11 та застосовано до ОСОБА_7 примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу зі звичайним наглядом, - скасувати, повернути клопотання слідчого до того ж суду на новий розгляд іншим складом суду.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4