Справа № 646/6296/19
№ провадження 1-кс/646/5062/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.09.19 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002255 від 09.09.2019 у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002255 від 09.09.2019 у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що 07.09.2019 приблизно о 06 годині 50 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою місця свого мешкання АДРЕСА_1 , яка розташована на четвертому поверсі будинку, у ході конфлікту з цивільною дружиною ОСОБА_7 , на ґрунті тривалих сімейних сварок з мотивів ревнощів, діючи умисно, з умислом на заподіяння останній тілесних ушкоджень та фізичного болю, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки свого діяння та бажаючи їх настання, в кімнаті квартири тривалий час наносив ОСОБА_7 удари руками по голові та тілу, душив руками за шию, нехтуючи тим фактом, що перед ним жінка, яка не спроможна чинити опір, та маючи явну фізичну перевагу. Під час, коли ОСОБА_7 намагаючись уникнути спричинення їй фізичного болю та тілесних ушкоджень, вибігла з кімнати до приміщення кухні, ОСОБА_4 наздогнавши останню, продовжуючи свої незаконні дії, спрямовані на спричинення потерпілій тілесних ушкоджень, схопив каструлю з водою та жбурнув її в ОСОБА_7 , після чого наніс 5-6 ударів руками по голові. Під час спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень у ОСОБА_4 виник умисел на протиправне позбавлення життя ОСОБА_7 з мотивів ревнощів. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 схопив ОСОБА_7 , яка в цей час стояла біля відкритого вікна кухні, обома руками за передпліччя, та використовуючи свою явну фізичну перевагу, бажаючи настання смерті останньої, з силою виштовхнув ОСОБА_7 у відчинене вікно квартири, внаслідок чого ОСОБА_7 випала з вікна квартири з висоти четвертого поверху на неасфальтовану ділянку місцевості. Після цього, ОСОБА_4 , вважаючи, що виконав усі дії, спрямовані на заподіяння смерті ОСОБА_7 , з місця скоєння злочину зник, однак смерть ОСОБА_7 не настала з причин, що не залежали від його волі, оскільки після зазначених подій того ж дня близько 07-36 години потерпілу бригадою швидкої та невідкладної медичної допомоги госпіталізовано до ХМКЛШНМД ім.проф. А.І. Мещанінова, де останню було прооперовано, та надано необхідну медичну допомогу. Згідно довідки ХМКЛШНМД ім.проф. А.І. Мещанінова від 09.09.2019 у ОСОБА_7 встановлені тілесні ушкодження - ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови та обличчя, розрив правої нирки, перелам бічних мас зліва з розривом лоного зчленування, зі зміщенням, закритий перелам кісток лівої голені. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в тому, що своїми противоправними діями скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, - закінчений замах на умисне вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.

Отже, щоб запобігти ризикам передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового слідства вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, зазначив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для їх запобігання.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник, кожен окремо, у судовому заперечували проти задоволення даного клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

09.09.2019 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0002255 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

09.09.2019 о 20:00 (час фактичного затримання) ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та 10.09.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 та підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 09.09.2019, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , довідкою ХМКЛШНМД ім.проф. А.І. Мещанінова від 09.09.2019, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.

Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, винним себе не визнав.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки підозрюваний має паспорт для виїзду за кордон, з відмітками перетину кордону, вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєння особливо тяжкого злочину та перешкоджати реалізації правосуддя, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, оскільки вони знайомі між собою, та є родичами, вплинути на потерпілу, яка перебуває на стаціонарному лікуванні.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи можливість реального покарання за вчинені злочини, які за ступенем тяжкості є особливо тяжкими, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Слідчий зазначив, що аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаних кримінальних правопорушень, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, але слідчий суддя вважає, що підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також, щоб запобігти ризикам передбаченим ст.177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки підозрюваний має паспорт для виїзду за кордон, з відмітками перетину кордону, вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєння особливо тяжкого злочину та перешкоджати реалізації правосуддя, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, оскільки вони знайомі між собою, та є родичами, вплинути на потерпілу, яка перебуває на стаціонарному лікуванні, з урахуванням вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 умисного особливо тяжкого злочинну та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, оскільки відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, є особливо тяжкими злочинами та карається позбавленням волі на строк від 7 до 15 років, приймаючи до уваги вищезазначені фактори, слідчий суддя вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, що він вчинив кримінальне правопорушення проти життя особи, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні. В даному випадку слідчий суддя бере до уваги, що таке діяння закінчений замах на умисне вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі здійснюється із застосуванням насильства.

У зв`язку з чим, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002255 від 09.09.2019 у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком шістдесят днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 09.09.2019 року о 20 годині 00 хвилин.

Дата закінчення дії ухвали 07.11.2019 року о 20 годині 00 хвилин.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 16.09.2019 о 16 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя - ОСОБА_1