Справа № 495/4676/19
№ провадження 1-кс/495/2848/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 червня 2019 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 272 ч.2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
04.06.2019 року адвокат ОСОБА_3 , який здійснює захист ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з заявою про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_5 від клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи свою заяву, адвокат ОСОБА_3 зазначив, що під час розгляду даного клопотання сторона захисту звернула увагу на присутність в залі судового засідання та приміщення суду, зокрема фойє на другому поверсі працівників поліції, які, окрім іншого, здійснюють конвоювання осіб, взятих під варту. Окремо зазначив, що громадянин ОСОБА_4 після того настала трагедія на атракціоні не був затриманим в порядку статті 208 КПК України, після внесення відомостей до ЄРДР та оголошення підозри також слідчим не було вирішено його затримати.

ОСОБА_4 був викликаний до Білгород-Дністровського відділу поліції Одеської області слідчим ОСОБА_6 за телефоном. Тобто ОСОБА_4 відповідно до закону не був обмеженим у пересуванні та вибору місця свого знаходження. Отже, ніякої потреби або законодавчого обґрунтування у супроводі конвоювання або будь-яких працівників - оперуповноважених поліції не існує.

Однак, коли ОСОБА_4 за викликом слідчого (а не слідчого судді) прибув до суду для участі у розгляді клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, то виявилось що у порозі зала судових засідань, приміщенні суду знаходяться працівники, які конвоюють та у разі винесення ухвали про обрання запобіжного заходу - виконують ухвалу суду.

Захисник звернув увагу, що на момент початку розгляду клопотання - питання щодо застосування запобіжного заходу слідчим суддею не приймалось, тобто усі учасники провадження та інші особи не можуть знати заздалегідь про майбутнє рішення слідчого судді: чи обере він запобіжний захід у вигляді триманні під вартою або менш суворий захід, наприклад домашній арешт або особисті зобов`язання.

Крім того, зазначив, що сторону захисту суд взагалі не викликав на розгляд клопотання. ОСОБА_4 про дату та час судового засідання вказав слідчий ОСОБА_6 під час вручення копії клопотання. Таким чином, на думку захисника судом були порушені вимоги ч. 8 ст. 135 КПК України.

На думку адвоката вказані обставини унеможливлять неупереджений розгляд суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду ОСОБА_5 даного клопотання слідчого України, на підставі чого заявник просить задовольнити заяву про відвід.

До суду надійшло клопотання від захисника ОСОБА_3 про розгляд даної заяви про відвід у його відсутність.

До суду від прокурора надійшла заява про розгляд даної заяви у його відсутність .

Оголосивши заяву про відвід, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.75 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за субєктивним та обєктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості суддів розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, 27.07.2006 року №2006/23 визначено, що обєктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд не знаходить підтверджень обставин, викладених у заяві ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 однак, приходить до висновку про необхідність її задоволення, задля запобігання тенденції існування сумнівів у захисника ОСОБА_3 та його підзахисного ОСОБА_4 щодо необ`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_5 з урахуванням наявності у нього таких сумнівів.

Таким чином, для усунення у учасників кримінального провадження будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, з метою повного та всебічного розгляду справи, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про відвід судді підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 75, 76 ч. 2, 80-82 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування тримання під вартою задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду розгляду клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування тримання під вартою.

Передати клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області № 495/4676/19 (номер провадження 1-кс/495/2836/2019) до канцелярії Білгород-Дністровського міськрайонного суду для подальшого розподілу у порядку встановленому ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: