Провадження № 1-кс/752/8036/19
У Х В А Л А

10.08.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві ОСОБА_6 ,погоджене прокурором третього відділу процесуального керівнитва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 р.,

в с т а н о в и в:

слідчий Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором третього відділу процесуального керівнитва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що слідчими другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві. проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказами прокурора міста Києва № 999 к від 11 травня 2019 року та № 1045 к від 17 травня 2019 року призначено ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на посаду прокурорів Київської місцевої прокуратури №2.
ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , працюючи на посаді прокурора Київської місцевої прокуратури № 2, є службовими особами, які займають відповідальне становище.
Так слідством встановлено, що ОСОБА_8 у невстановлений слідством час та місці вступив в попередню змову з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , розробили злочинний план направлений на одержання від ОСОБА_9 , який на даний час є директором ТОВ «Лінії контрактів» неправомірної вигоди в сумі 3 000 доларів США за не перешкоджання здійснення останнім господарської діяльності.
З метою реалізації свого злочинного умислу на отримання неправомірної вигоди, 09.07.2019 на адресу ТОВ «Лінії Контрактів» надійшов запит з Київської місцевої прокуратури №2, за підписом прокурора ОСОБА_8 з вимогою на видачу дозвільних документів щодо діяльності АЗС.
Того ж дня, ОСОБА_9 зателефонував за телефоном вказаним в запиті та зустрівся з прокурором ОСОБА_8 біля приміщення Дарницького районного суду м. Києва.
Так, в ході зустрічі з ОСОБА_8 09.07.2019, перебуваючи біля приміщення Дарницького районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, О. Кошиця, 5а, останній висловив вимогу про необхідність передачі йому грошових коштів за не перешкоджання здійснення господарської діяльності ТОВ «Лінії Контрактів». При цьому ОСОБА_8 повідомив, що подальше спілкування з приводу передачі йому неправомірної вигоди відбуватиметься за посередництва довіреної особи прокурора - ОСОБА_5 .
На виконання зазначеної вимоги та домовленості, того ж дня ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_9 та запропонував зустрітись для вирішення питання, яке попередньо обговорювалось з прокурором ОСОБА_8 .
09.07.2019 ОСОБА_9 зустрівся з ОСОБА_5 біля входу в «Київський зоопарк», за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 32.
Під час вказаної зустрічі, з метою реалізації спільного умислу на отримання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 повідомив, що він безпосередньо буде займатись питанням отримання неправомірної вигоди за вирішення щодо не перешкоджання Київської місцевої прокуратурою №2, в особі ОСОБА_8 здійснення господарської діяльності АЗС та висловив вимогу про необхідність передачі грошових коштів в сумі 2000 тисяч наступного дня, однак не вказав в якій валюті.
В подальшому, з метою реалізації свого злочинного умислу та створення умов, за яких ОСОБА_9 був змушений передавати неправомірну вигоду, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 17.07.2019 прибули о 15.30 за адресою; м. Київ, вул. 1 травня, за якою знаходиться модуль АЗГС, яка належить ТОВ «Лінія Контрактів», де останніми складено протокол огляду у кримінальному провадженні №0000176. Після складення протоколу модуль АЗС було опечатано.
Створивши, використовуючи свої повноваження як прокурора, умови, за яких АЗГС, яка належить ТОВ «Лінія Контрактів», перестало працювати, та умови, за яких ОСОБА_9 не мав іншого виходу, як погодитися на передачу раніше обумовленої неправомірної вигоди прокурорам, ОСОБА_8 висунуто повторну вимогу про надання останньому неправомірної вигоди в сумі 5000 доларів США за закриття провадження, та в подальшому організації безперешкодної робити АЗГС.
Продовжуючи свій злочинний умисел, 02.08.2019 під час зустрічі прокурорів ОСОБА_8 та ОСОБА_7 із ОСОБА_9 , ОСОБА_8 уточнив суму та обставини за яких ОСОБА_9 повинен передати останньому грошові кошти в сумі 3000 доларів США, при цьому визначили, що 2000 доларів США ОСОБА_9 має передати через посередника ОСОБА_5 08.08.2019, а решту - 1000 доларів США пізніше, дата і час не обговорена.
Виконуючи вимогу прокурорів ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , ОСОБА_9 08.08.2019 о 19 год. 00 хв. прибув за адресою: АДРЕСА_1 , де зустрівшись із ОСОБА_5 , передав останньому попередньо домовлену із ОСОБА_8 та ОСОБА_7 неправомірну вигоду в сумі 2000 доларів США за організацію безперешкодної робити АЗГС, яка належить ТОВ «Лінія Контрактів», при цьому отримавши в замін лист від імені прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 про відсутність претензій прокуратури до ТОВ «Лінія Контрактів».
В подальшому прокурор Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 та ОСОБА_7 і ОСОБА_5 були затриманні в порядку ст. 208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину.
09.08.2019 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 368 КК України.

Слідчий, посилаючись на обгрунтованість пред`явленої підозри, а також ризики, передбачені ст.177 КПК України, з метою запобігання наявним ризикам, а саме спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його думку, більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, посилаючись на обгрунтованість пред`явленої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також зазначив, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам. Прокурор просив обрати найтяжчий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативи у вигляді застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначаючи на необґрунтованість повідомлення про підозру та відсутність доказів на підтвердження ризиків. Крім того адвокат зазначив, що його підзахисний має намір сприяти органу досудового розслідування та просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві. проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

08.08.2019 р.. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.08.2019 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.3 ст. 368 КК України.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, що підтверджується: заявою ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду та вручення грошових коштів, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 , протоколами затримання, протоколами обшуків.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.3 ст.368 КК України, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання в м.Києві, міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, позитивно характеризується.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків та іншим шляхом перешкоджати досудовому розслідуванню.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Посилання слідчого в клопотанні на те, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, без обґрунтування зазначених тверджень, не можуть бути безумовною підставою для застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, такою підставою не може бути лише тяжкість злочину і його суспільна небезпечність.
В ході розгляду клопотання прокурор не довів наявність ризику щодо можливого впливу ОСОБА_10 на свідків у даному кримінальному провадженні і зазначені твердження ґрунтуються лише на припущеннях.
В даному випадку слідчий суддя приймає до уваги, що досудове розслідування триває, не вчинені всі необхідні слідчі дії щодо відшукання речей, які можуть бути доказами у справі, а тому, враховуючи ризики, передбачені ст.177 КПК України, обставини, визначені ст.178 КПК України, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини вчинення даного кримінального правопорушення, відсутність доказів, які б свідчили про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а крім того не призведе до порушення особистих прав підозрюваного та захистить суспільний інтерес.
Більш м`які запобіжні заходи як особисте зобов`язання, не зможуть забезпечити, на думку слідчого судді, виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, враховуючи наявні ризики, характер вчиненого кримінального правопорушення.
З врахуванням викладених обставин в їх сукупності, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і вважаю за можливе застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, з визначенням обов`язків, передбачених п.п. 1,2,3,4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 184, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві ОСОБА_6 ,погоджене прокурором третього відділу процесуального керівнитва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 р. відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у кримінальному провадженні № 0000930 від 19.07.2019 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 8 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до органів міграційної служби паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 08.10.2019 р.

Ухвалу надіслати до виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя