Справа № 487/8743/19
Провадження № 1-кс/487/9163/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2019 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання начальника відділення слідчого відділу Заводського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0004468 від 29.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:
Начальник відділення слідчого відділу Заводського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 . В обгрунтування клопотання вказав, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому, для запобігання можливостей переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконного впливу на потерпілу і свідка, вчинення іншого кримінального правопорушення, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні відмовився від дачі показів з приводу підозри, повідомивши, що переховуватися не збирається, вини не відчуває, а ризики, наведені у клопотанні, є необгрнутованими.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід, посилаючись на недоведеність ризиків.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що слідчим відділом Заводського відділу поліції здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004468 від 29.11.2019 за ознаками кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.11.2019 року приблизно о 18.11 год., більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилося можливим, у ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 виник спільний злочинний корисливий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням до житла.

Реалізуючи свій злочинний намір, керуючись корисливими мотивами, маючи мету незаконного збагачення, за попередньою змовою між собою, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 підійшли до вхідних дверей квартири АДРЕСА_1 , яка належить потерпілій ОСОБА_8 , в подальшому розподіливши ролі між собою, використовуючи заздалегідь підготовлене знаряддя вчинення злочину, проникли до вказаної квартири, звідки таємно викрали майно потерпілої ОСОБА_8 на загальну суму 42070 грн.

Після чого ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , уримуючи викрадене майно при собі, з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 42070 грн.

29.11.2019 року о 18.20 год. було затримано ОСОБА_5 .

30.11.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному із проникненням до житла.

Наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, при цьому обставини, що дають підстави підозрювати його у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання, зокрема, даними рапорту інспектора УПП в Миколаївській області від 29.11.2019, протоколів прийняття заяви ОСОБА_8 про вчинене кримінальне правопорушення від 29.11.2019 та її допиту як потерпілої, протоколу огляду місця події від 29.11.2019, протоколів допиту свідка ОСОБА_9 та пред`явлення свідку осіб для впізнання за фотознімками від 29.11.2019, протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , протоколів затримання ОСОБА_7 та ОСОБА_5 .

При цьому для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Слідчий суддя, враховуючи також положення ст. 178 КПК України, вважає, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_5 підозрюється у скоєні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 6 років позбавлення волі, не має постійного місця проживання в м. Миколаєві, де здійснюється досудове розслідування, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. По даному кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, направлених на встановлення та зібрання доказів, а тому, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, останній зможе незаконно впливати на потерпілу, свідків. Підозрюваний фактично проживає в м. Суми, неодружений, має неповнолітню дитину, 2014 року народження, з якою разом не проживає, що вказує на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків. Підозрюваний не має постійного місця роботи та постійних джерел для існування, раніше судимий, в тому числі за злочини проти власноситі, що характеризує підозрюваного, як особу, схильну до вчинення протиправних дій, а тому існує ризик вчинити інші кримінальні правопорушення, у разі застосування до підозрюваного іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає, з урахуванням тяжкості і ообставин кримніального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вагомості наявних доказів підозри, що саме така міра запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК УКраїни слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 с. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даному випадку, враховуючи суспільну небезпеку кримінального правопорушення, у скоєні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків є достатнім розмір застави, який складає 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання начальника відділення слідчого відділу Заводського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, до 27.01.2020 року включно, з утриманням в Державній установі "Миколаївський слідчий ізлятор".

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний ОСОБА_5 повинен бути звільнений з під варти, 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 96050 (дев`яносто шість тисяч п`ятдесят ) грн.

У разі звільнення під заставу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

-не відлучатися з м. Сум без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з іншим підозрюваним та потерпілою.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 02.12.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1