У Х В А Л А
іменем України

20.11.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на майно, а саме грошові кошти в розмірі 13 245 доларів США, 7030 євро, накладений на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 07.10.2019 р. у справі № 752/20616/19 (провадження № 1-кс/752/9864/19).

В обґрунтування клопотання зазначає, що грошові кошти належать йому особисто. Заявник вважає, що в подальшому застосуванні арешту належного його майна наразі потреба відпала. 07.11.2019 року заявнику повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 184 та ч. 3 ст. 354, які відповідно до ст. 12 КПК України, не відносяться до тяжких та особливо тяжких злочинів, санкція статті не передбачає конфіскації або спеціальної конфіскацї, матеріальної шкоди нікому не завдано, цивільний позов не заявлено.

Заявник подав клопотання про слухання справи у його відсутність, клопотання підтримав в повному обсязі.

Вислухавши думку прокурора, який питання скасування арешту майна відніс на розсуд суду, а також дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим управлінням ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 24.09.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000890, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

03.10.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

07.11.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 та ч. 3 ст. 354 КК України.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Положення ст. 174 КПК України передбачають можливість скасування арешту майна повністю чи частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000890 накладено арешт на грошові кошти 13 245 доларів США, 7030 Євро.

Задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, прийшов до висновку, що існують достатні правові підстави для накладення арешту на майно, зазначене в клопотанні, оскільки з наданих матеріалів кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав для арешту зазначеного вище майна з метою збереження доказів у кримінальному провадженні.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Оскільки 07.11.2019 року заявнику повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 184 та ч. 3 ст. 354, які відповідно до ст. 12 КПК України, не відносяться до тяжких та особливо тяжких злочинів, санкція статті не передбачає конфіскації або спеціальної конфіскацї, матеріальної шкоди нікому не завдано, цивільний позов не заявлено, слідчий суддя вважає, що клопотання про зняття арешту з майна підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. 174 КПК України КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000890 задовольнити.

Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 07.10.2019 року у справі № 752/20616/19, а саме грошові кошти в сумі 13245 доларів США, 7030 Євро.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя