Провадження №1-кс/127/9211/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 червня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 31 травня 2019 року про відмову у задоволенні клопотання про залучення її до кримінального провадження №0003549 як потерпілої,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області зі скаргою на постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 31 травня 2019 року про відмову у задоволенні клопотання про залучення її до кримінального провадження №0003549 в якості потерпілої. В обгрунтування доводів скарги ОСОБА_3 зазначила, що групою співвласників будинку АДРЕСА_1 без проведення загальних зборів співвласників, виготовлено протокол загальних зборів співвласників ОСББ «Брацлавська 62» від 21 серпня 2018 року, яким оформлено рішення про зміну складу правління ОСББ і яке у подальшому було використано для переобрання її як голови правління та незаконного внесення про це змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Внаслідок цих незаконних дій їй, як співвласнику, завдано моральної шкоди. Моральна шкода полягає у моральних стражданнях внаслідок порушення її права як співвласника брати участь у загальних зборах співвласників, обирати та бути обраною до складу правління та інших статутних органів ОСББ. Таке право співвласника, передбачено ст. 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», п. 1 розділу V Статуту ОСББ «Брацлавська 62 ». У зв"язку з цим, на підтвердження свого статусу, як співвласника, нею долучено до клопотання копії договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 на ім`я її чоловіка ОСОБА_5 , витягу з Державного реєстру правочинів від 29 березня 2007 року про реєстрацію квартири на ім`я набувача квартири ОСОБА_5 , свідоцтва про шлюб НОМЕР_1 про шлюбні відносини з ОСОБА_5 , як доказ належності квартири їм з чоловіком на праві спільної сумісної власності. Отже, зі змісту ст.ст. 55, 56 КПК України вбачається, що набуття статусу потерпілого пов`язується не з доведеністю кримінального правопорушення та причетних до нього осіб, а з наявністю шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Попри це, передчасними є висновки постанови про те, що частина співласників, яка була допитана в ході досудового слідства підтвердила рішення загальних зборів співвласників від 21 серпня 2018 року про дообрання членів правління. Наразі співвласники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 стверджують протилежне. Але в ході досудового розслідування вони не допитані. За таких обставин оскаржувана постанова не може залишатися в силі, тому скаржник просить її скасувати.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 , пославшись на вищезазначені обставини, вимоги скарги підтримала, та просила скаргу задоволити.

Слідчий слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення скарги, пославшись на те, що постанова є законною та обгрунтованою.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Частиною 1 статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед даного переліку рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим (п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Судовим розглядом встановлено, що СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0003549 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Підставою для відкриття провадження стала заява ОСОБА_3 про те, що група мешканців будинку АДРЕСА_1 , діючи самостійно від імені правління ОСББ «Брацлавська-62», без проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку виготовили протокол загальних зборів ОСББ «Брацлавська-62» від 21.08.2018, в якому прийнято рішення щодо зміни керівництва ОСББ «Брацлавська-62» та усунення з посади голови ОСББ ОСОБА_3 .

В ході досудового розслідування ОСОБА_3 подала заяву про залучення її до кримінального провадження як потерпілу, оскільки їй було завдано моральної шкоди, яка полягає у моральних стражданнях внаслідок порушення її права як співвласника брати участь у загальних зборах співвласників, обирати та бути обраною до складу правління та інших статутних органів ОСББ.

Згідно з постановою слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 31 травня 2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо залучення її до вищезазначеного кримінального провадження як потерпілої було відмовлено.

При дослідженні оскаржуваної постанови, встановлено, що в обґрунтування відмови в задоволенні клопотання, слідчий вказав, що ОСОБА_3 не були наведені аргументи, які б підтверджували завдання їй моральної шкоди прийнятим рішенням частиною співвласників будинку щодо усунення останньої з посади голови ОСББ «Брацлавська-62».

Відповідно до ч. 4 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

За змістом ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.

Згідно з ч. 2 даної норми, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України лише за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим. Отже, єдиною законною підставою для винесення слідчим постанови про відмову у визнанні потерпілим є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано такої шкоди.

Вимогами ч. 5 ст. 110 КПК України передбачено, що мотивувальна частина рішення слідчого, викладеного у формі постанови повинна містити відомості про мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу, однак слідчий, в порушення вимог ч. 5 ст. 55 КПК України, у мотивувальній частині не вказав очевидних та достатніх підстав вважати, що заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди.

Згідно з п. 4 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК України є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані. За умови встановлення того, що зазначені вимоги є недотриманими, слідчі судді приймають рішення про скасування постанов.

Неналежне мотивування постанов про відмову у визнанні потерпілим, з одного боку, не відповідає вимогам процесуального законодавства, а з іншого - не дає слідчому судді змоги перевірити правильність прийнятого слідчим, прокурором рішення про наявність чи відсутність шкоди для конкретної особи у зв`язку із вчиненням кримінального правопорушення. Крім неналежного мотивування постанов, підставою їх скасування є і необґрунтованість прийнятого рішення слідчим, прокурором стосовно співвідношення процесуальних вимог щодо визнання особи потерпілою та фактичних обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, дослідивши докази надані суду, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчий при винесені постанови, не дослідив всіх обставин та не вказав достатніх та об`єктивних підстав, які б вказували, що заявнику не завдано шкоди в розумінні ст. 55 КПК України, а тому оскаржувана постанова є необґрунтованою, невмотивованою та підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 55, 220, 303, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 задоволити.

Постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 31 травня 2019 року про відмову у задоволенні клопотання про залучення ОСОБА_3 до кримінального провадження №0003549 як потерпілої - скасувати.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: