Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року місто Київ

Слідчий суддя суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду у місті Києві скаргу представника потерпілого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання, у кримінальному провадженні № 0002812 від 10.08.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_4 , діючи як представник потерпілого ОСОБА_3 , звернувся до Подільського районного суду м.Києва зі скаргою, в якій просить зобов`язати слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_5 розглянути подане в порядку ст.220 КПК України клопотання від 19.08.2019 р. про проведення процесуальних дій.
Особа, що подала скаргу, слідчий та прокурор, будучи повідомленими про час та місце розгляду скарги у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.
Відповідно до ст.306 ч.3 КПК України неявка прокурора та слідчого не є перешкодою для розгляду скарги.
Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.
На підставі ст.303 ч.1 п.1 КПК України під час досудового розслідування бездіяльність слідчого (прокурора), яка полягає у нерозгляді клопотання може бути оскаржена до слідчого судді.
Пунктом 7 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017 р. слідчим суддям дано роз`яснення, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід вважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник мати право повторно звернутись з такою скаргу в суд.

Статтею 307 ч.2 КПК України визначений перелік ухвал, які постановляються за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого (прокурора), до якого ухвала про залишення без розгляду не включена.
Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.
Згідно п.19 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься диспозитивність.
Приписами ч.1 ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Оскільки заявник реалізував своє процесуальне право на розгляд якого скарги, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з1явився, то слідчий суддя вважає можливим залишити вищевказану скаргу без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7-9, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Скаргу представника потерпілого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання, у кримінальному провадженні № 0002812 від 10.08.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.2 КК України, - залишити без розгляду.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1