КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

представників власника майна ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 червня 2018 року,-

В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_5 про арешт майна, транспортний засіб Mersedes GLE 350g, серійний номер НОМЕР_1 , який на праві власності належить ТОВ «Компанія Антей» () повернуто власнику ТОВ «Компанія Антей».

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 червня 2018 року, постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання про арешт майна та накласти арешт на майно, а саме транспортний засіб Mersedes GLE 350g, серійний номер НОМЕР_1 , вилучений в ході огляду автодороги «Київ-Чоп» від 10-11.06.2019, який на праві власності належить ТОВ «Компанія Антей» ().

Мотивуючи свою апеляційну скаргу вказує на те, що вказане майно постановою детектива Національного антикорупційного бюро України від 22.11.2018 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0002110. Не застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, на думку прокурора, в даному випадку негативно вплине на хід досудового розслідування, унеможливить встановлення всіх важливих обставин вчиненого кримінального правопорушення, може призвести до втрати, знищення, використання, передачі цього майна, заінтересованими особами з метою перешкоджання встановлення об`єктивної істини.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, представників власника майна про законність ухвали слідчого судді та необхідності залишення її без змін, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, управлінням з розслідування особливо важливих справ ГСУ Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002110 від 29.08.2018 року.

12.06.2019 року прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурор Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на транспортний засіб Mersedes GLE 350g, серійний номер НОМЕР_1 , який на праві власності належить ТОВ «Компанія Антей» (), посилаючись на наявність правової підстави, передбаченої ч. 3 ст. 170 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 червня 2019 року у задоволенні клопотання прокурора відмовлено.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна, накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); можливість спеціальної конфіскації (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК України); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На переконання колегії суддів, наведених вимог закону слідчий суддя дотримався в повному обсязі.

Відмовляючи у накладенні арешту на майно, слідчий суддя зазначає про те, що прокурором не доведено обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України із зазначеним вище майном, зокрема транспортним засобом Mersedes GLE 350g, серійний номер НОМЕР_1 , а відтак відсутності підстави для його арешту.

Апеляційний суд погоджуються з таким висновком суду першої інстанції та вважає його належним чином обґрунтованим.

Доводи прокурора про відповідність вказаного майна ознакам речового доказу, із врахуванням наведених в оскаржуваному рішенні підстав, а саме визнання неконституційною статтю 368-2 КК України (рішення Конституційного суду України від 26.02.2019 року у справі №1-135/20-18 (5846/17)), тобто злочину який передував вчиненню кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, є як вважає колегія суддів необґрунтованими, а відтак не можуть слугувати підставою для скасування ухвали слідчого судді.

З урахуванням викладеного, за об`єктивним переконанням колегії суддів, ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06 серпня 2018 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_5 про арешт майна, транспортний засіб Mersedes GLE 350g, серійний номер НОМЕР_1 , який на праві власності належить ТОВ «Компанія Антей» () повернуто власнику ТОВ «Компанія Антей», - залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/4031/2019 Категорія ст.170 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_8
Доповідач: ОСОБА_1