Справа№ 693/1043/19
1-кс/693/336/19
У Х В А Л А
Слідчий СВ Жашківського відділення поліції УВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Клопотання мотивовано тим, що в Жашківське відділення поліції Уманського ВП ГУ НП в Черкаській області із заявою звернулася ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька АДРЕСА_1 про те, що її співмешканець за місцем проживання, здійснює вирощування рослин конопель.
Відповідно до ч. 3 ст. 214 КПК України огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.
26.08.2019 на підставі добровільної згоди власника ОСОБА_5 проведено огляд місця події. В ході проведення огляду місця події у домоволодінні АДРЕСА_1 виявлено та вилучено 36 рослин зеленого кольору, схожих на рослини роду коноплі, що поміщені до чотирьох поліпропіленових мішків та двох картонних коробок, а також сухі рослини, схожі на рослини роду коноплі, що поміщені до картонної коробки та частин рослин, схожих на голівки снодійного маку, що поміщені до поліпропіленового мішка.
Згідно з положеннями ч. 7 ст. 236, ч. 2 ст. 168 КПК України вищевказані об`єкти є тимчасово вилученим майном.
27.08.2019 старшим слідчим СВ Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 було оглянуто та винесено постанову про визнання 36 рослин зеленого кольору, схожих на рослини роду коноплі, що поміщені до чотирьох поліпропіленових мішків та двох картонних коробок, а також сухих рослин, схожих на рослини роду коноплі, що поміщені до картонної коробки та частин рослин, схожих на голівки снодійного маку, що поміщені до поліпропіленового мішка, оскільки дані об`єкти являється предметом кримінального правопорушення.
Як випливає з аналізу статей 167, 170 КПК України фактичною підставою для арешту майна можуть бути достатні підстави вважати, що речі, документи, гроші, серед іншого, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та/або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Частиною 1 статті 310 Кримінального кодексу України передбачена кримінальна відповідальність за незаконний посів або незаконне вирощування снотворного маку в кількості від ста до п`ятисот рослин чи конопель у кількості від десяти до п`ятдесяти рослин.
Предметом цього злочину є снотворний мак в кількості від ста до п`ятисот рослин чи коноплі у кількості від десяти до п`ятдесяти рослин.
З вищезазначеного протоколу огляду місця події вбачається, що вилучені предмети ззовні схожі на рослини конопель та снотворного маку. Відповідно наявні достатні підстави вважати, що вказані предмети є предметом кримінального правопорушення, склад якого передбачений ч. 1 ст. 310 КК України.
Зазначає, що наявні розумні підозри вважати, що вилучені в ході огляду предмети є доказом розслідуваного злочину, оскільки фактичні дані, що в них містяться підтверджують існування обставин, що входять до предмета доказування у кримінальному провадженні, перелік яких визначений ст. 91 КПК України.
Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Наявні підстави вважати, що не накладення арешту на вищевказані вилучені предмети створить ризики їх приховування або знищення, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею другою КПК України, оскільки особи, які проживають за адресою проведення огляду вже проінформовані про відкритий характер розслідування.
Повернення вилучених предметів створить умови для їх знищення або приховування з метою перешкоджання розслідуванню та уникнення винними особами кримінальної відповідальності за вчинення розслідуваного злочину.
Таким чином, накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні на вилучені об`єкти, необхідно здійснити у зв`язку з тим, що в подальшому вони можуть використовуватись у кримінальному провадженні як докази.
Старший слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимогст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогамист.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимогст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події 26.08.2019 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на 36 рослин зеленого кольору, схожих на рослини роду коноплі, що поміщені до чотирьох поліпропіленових мішків та двох картонних коробок, а також на сухі рослини, схожі на рослини роду коноплі, що поміщені до картонної коробки та частини рослин, схожих на голівки снодійного маку, що поміщені до поліпропіленового мішка, з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки у подальшому вилучене майно може використовуватися у кримінальному провадженні як доказ.
Керуючись ст.ст. 98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події 26.08.2019 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на 36 рослин зеленого кольору, схожих на рослини роду коноплі, що поміщені до чотирьох поліпропіленових мішків та двох картонних коробок, а також на сухі рослини, схожі на рослини роду коноплі, що поміщені до картонної коробки та частини рослин, схожих на голівки снодійного маку, що поміщені до поліпропіленового мішка, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1