Справа № 527/1759/19
провадження № 1-кс/527/1067/19
УХВАЛА
іменем України

27 серпня 2019 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000525 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 19 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000525 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 19 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначила, що 19 серпня 2019 року на березі Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, було виявлено факт незаконного зайняття рибним добувним промислом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Використовуючи гумові заброди, останній вбрід у воду та встановив мисинову сітку з параметрами: довжиною 70 м, висотою 1,8 м, з діаметром вічка сіткового полотна 55х55 мм, внаслідок чого здійснив незаконний виловив риби в кількості: судак - 2 шт., щука - 1 шт., сазан - 5 шт., лящ 6 шт., карась 29 шт., загальною вагою 21 кг.

19 серпня 2019 року слідчим було проведено огляд місця події берега Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, в ході якого було виявлено, оглянуто та вилучено в присутності понятих знаряддя вчинення злочину: гумові штани заброди зеленого кольору, мисинову сітку з параметрами: довжиною 70 м, висотою 1,8 м, з діаметром вічка сіткового полотна 55х55 мм, свіжо виловлену рибу: судак - 2 шт., щука - 1 шт., сазан - 5 шт., лящ 6 шт., карась 29 шт., загальною вагою 21 кг.
19 серпня 2019 року вилучене під час огляду вищевказане майно згідно постанови слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 визнано та долучено до кримінального провадження у якості речових доказів та передано до кімнати збереження речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, свіжо виловлену рибу передану під розписку головному рибінспектору ОСОБА_6 .
В ході досудового розслідування встановити у кого у власності перебувають вилучені речі не представилося можливим, але достатньо підстав вважати, що вказане вилучене майно перебуває у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя с. Липове Глобинського району Полтавської області.
Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене під час огляду 19 серпня 2019 року майно є знаряддям та доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене 19 серпня 2019 року під час огляду місця події Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, а саме:

-риболовну мисинову сітку з параметрами: довжиною 70 м, висотою 1,8 м, з діаметром вічка сіткового полотна 55х55 мм, гумові заброди зеленого кольору, які перебувають у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя с. Липове Глобинського району Полтавської області, шляхом заборони відчуження володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами із залишенням їх в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине Полтавської області;

-на свіжовиловлену рибу по виду та кількості: судак - 2 шт., щука - 1 шт., сазан - 5 шт., лящ 6 шт., карась 29 шт., загальною вагою 21 кг, шляхом заборони відчуження володільцю, чи іншим особам, із залишенням у головного державного інспектора ОСОБА_6 .

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явилася, направила до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити за її відсутності, клопотання підтримувала.
Володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив проводити клопотання про накладення арешту за його відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучені в ході огляду 19 серпня 2019 року гумові штани заброди зеленого кольору, риболовна мисинова сітка з параметрами: довжина 70 м, висота 1,8 м, з діаметром вічка сіткового полотна 55х55 мм та свіжовиловлена риба по видам та кількостілящ - судак - 2 шт., щука - 1 шт., сазан - 5 шт., лящ 6 шт., карась 29 шт., загальною вагою 21 кг, набули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000525 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 19 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 19 серпня 2019 року під час огляду місця події берега Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, а саме:

-риболовну мисинову сітку з параметрами: довжиною 70 м, висотою 1,8 м, з діаметром вічка сіткового полотна 55х55 мм, гумові штани заброди зеленого кольору, які перебувають у володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя с. Липове Глобинського району Полтавської області, шляхом заборони відчуження володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами із залишенням їх в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине Полтавської області;

-свіжовиловлену рибу по видам та кількості: судак - 2 шт., щука - 1 шт., сазан - 5 шт., лящ 6 шт., карась 29 шт., загальною вагою 21 кг, шляхом заборони відчуження володільцю, чи іншим особам.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1