ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1174/19 Слідчий суддя: ОСОБА_1
Категорія ст. 193 КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисників - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , підозрюваного - ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційними скаргами прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 захисника підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 0001835 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_10 та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 0001835 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_10 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України, та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26.08.2019 року із визначенням застави в розмірі 1 440 750 (один мільйон чотириста сорок тисяч сімсот п`ятдесят) гривень.
Слідчий суддя посилаючись на наявність обгрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не вбачав підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Прокурор, не погоджуючись з тим, що слідчим суддею було визначено розмір застави, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2019 року скасувати в частині застосування до підозрюваного у якості альтернативного запобіжного заходу застави, постановити ухвалу, якою не визначати заставу для підозрюваного.
На це ж рішення подав апеляційну скаргу і захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 , в якій просить ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2019 року скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого.
В апеляційній скарзі прокурор вказав, що слідчим суддею не було враховано суттєві обставини злочину, які зумовлюють об`єктивну доцільність не визначати розмір застави, та не застосовувати альтернативний запобіжний захід. Посилається на те, що злочинні дії підозрюваних мали систематичний характер, вони викликали великий резонанс у суспільстві, порушили нормальну роботу державних установ та інших закладів, заподіяли значну майнову шкоду юридичним особам. Крім того, дії підозрюваних були спрямовані на погрози життю та здоров`ю великої кількості людей, дестабілізації громадського порядку. Також визначаючи розмір застави, слідчим суддею не враховано, що в такому випадку нівелюється запобігання ризикам впливу підозрюваного на хід розслідування, оскільки підозрюваний з використанням мережі Інтернет матиме змогу спілкуватися з особами, причетними до вчинення злочинів, знищити інформацію, продовжити скоєння кримінального правопорушення. Таким чином апелянт вважає, що судове рішення є недостатньо обгрунтованим та вмотивованим.
Захисник в своїй апеляційній скарзі зазначає, що повідомлення про підозру та додатки до нього не містять відомостей та доказів кваліфікації дій за ст. 258 КК України. Вважає, що в матеріалах клопотання не існує жодного доказу на підтвердження обгрунтованості підозри, слідчим суддею не були досліджені всі докази з точки зору належності, допустимості, достовірності. Зазначає, що посилання слідчого судді на тяжкість можливого покарання є безпідставним. Посилаючись на практику Європейського Суду з прав людини, вказує, що доцільним було б орати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу та заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 , думку захисників підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 та заперечували проти апеляційних вимог прокурора, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційних скарг прокурора та захисника ОСОБА_7 , виходячи з наступного: В провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001835, відомості за яким були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України. 28.06.2019 року в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_10 , і цього ж дня йому вручене повідомлення про підозру у тому, що діючи за попередньою змовою з ОСОБА_11 , з метою порушення громадської безпеки, залякування населення та впливу на вчинення дій юридичними особами, в період з 6 травня 2019 року по теперішній час, із використанням мобільного терміналу - модему торгівельної марки «HUAWEI E3372H-607-4G/3G» з ІМЕІ: НОМЕР_1 , сім-картки з абонентським номером НОМЕР_2 , електронної адреси « ІНФОРМАЦІЯ_1 », з використанням послуг іноземних інтернет-провайдерів з анонімними проксі-серверами, які унеможливлюють ідентифікацію кінцевого обладнання злочинця, направляють через всесвітню мережу Інтернет на електронні адреси ГУНП в Харківській області, листи з погрозами вчинення вибухів в будівлях торгівельних центрів, готелів, розташованих на території міста Харкова та території України. Досудовим розслідуванням встановлено, що з метою порушення громадської безпеки, залякування населення та впливу на вчинення дій юридичними особами, в період з 6 травня 2019 року по теперішній час, із використанням мобільного терміналу - модему торгівельної марки «HUAWEI E3372H-607-4G/3G» з ІМЕІ: НОМЕР_1 , сім-картки з номером телефону НОМЕР_2 , електронної адреси: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » з використанням послуг іноземних інтернет-провайдерів з анонімними проксі-серверами, які унеможливлюють ідентифікацію кінцевого обладнання злочинця, направляють через всесвітню мережу Інтернет на електронні адреси ГУНП в Харківській області, листи з погрозами вчинення вибухів в будівлях торгівельних центрів, готелів, розташованих на території міста Харкова та території України.
Обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_10 викладені у клопотанні слідчого та повідомленні про підозру. Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Небезпідставним вважає судова колегія висновок слідчого судді про обгрунтованість підозри ОСОБА_10 , що підтверджується рапортом слідчого від 06.05.2019 року, протоколами огляду місця події, актами перевірки об`єкта на наявність вибухових пристроїв, вибухових речовин або конструктивно схожих на них предметів, рапортом слідчого від 07.05.2019 року, рапортом інспектора відділу протидії кіберзлочинам в Харківській області, змістом доповідної записки т.в.о. начальника Департаменту кіберполіції НП України, ухвалою від 25.06.2019 року про надання дозволу на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , змістом протоколу обшуку за вказаною адресою від 26-27.06.2019 року, який було проведено у присутності ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протоколами допиту свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

При цьому, колегія суддів враховує практику Європейського Суду з прав людини, що наведена в чисельних рішеннях («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), де термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). На підставі викладеного, судова колегія вважає, що матеріали клопотання містять переконливі дані, що ОСОБА_10 може бути причетним до вчинення зазначеного вище кримінального правопорушення. Щодо доводів захисника з приводу відсутності, на його думку, доказів для кваліфікації дій за ст. 258 КК України, слід зазначити, що слідчий суддя, суд на даному етапі провадження не вирішують питання щодо кваліфікації дій підозрюваного, а лише на підставі наявних матеріалів визначають чи є підстави вважати, що особа про яку йдеться, могла вчинити таке кримінальне правопорушення та чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів. Крім того, в апеляційній скарзі захисник вказує, що слідчим суддею не були досліджені всі докази з точки зору належності, допустимості, достовірності. Проте, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.
Захисник також зазначив про безпідставне, на його переконання, посилання слідчого судді на тяжкість покарання. Однак, слід зауважити, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і тяжкість покарання, що загрожує особі, у випадку визнання її винуватою.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя встановив, що існування ризиків вказаних у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дійсно мають місце, а застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе належним чином запобігти зазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. З таким висновком погоджується і апеляційний суд. Посилання слідчого на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є обгрнутованими, враховуючи, що підозрюваний здійснював свою діяльність в м. Києві. Як зазначено у клопотанні після проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_10 зник та був затриманий на території Київської області. При цьому, обставини затримання ОСОБА_10 , яке сторона захисту вважає незаконним та безпідставним, мають бути перевірені відповідно до вимог КПК України, тому колегія суддів приходить до висновку про необхідність направлення копії цієї ухвали до прокуратури Харківської області для перевірки вказаних стороною захисту обставин. Систематичний характер та спосіб вчинення злочину, в якому підозрюється ОСОБА_10 , а саме за допомогою мережі Інтернет, свідчить про можливість підозрюваного знищити не виявлені органом досудового розслідування докази, повідомити інших невстановлених слідством, але причетних до злочину осіб, чи продовжити вчинення злочину. Враховуючи, що стороною обвинувачення доведені обставини, визначені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, апеляційний суд не встановив підстав для скасування ухвали слідчого судді за доводами апеляційної скарги захисника. При цьому, слідчим суддею було визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої встановлений виходячи з наявних ризиків та вірогідних сум спричинених збитків. Колегія суддів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, в даному випадку, враховуючи наведені вище обставини, погоджується із висновком слідчого судді щодо необхідності визначення застави в розмірі, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 750 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що є достатньою гарантією для запобігання порушення підозрюваним, покладених на нього обов`язків.
Як вбачається з матеріалів справи, визначена слідчим суддею застава, була внесена на депозитний рахунок територіального управління ДСА в Харківській області, та підозрюваного звільнено з-під варти, і з цього моменту вважається, що у відношенні нього обрано саме цей запобіжний захід. Прокурор, вважаючи, що слідчим суддею не були враховані суттєві обставини злочину, в своїй апеляційній скарзі просить постановити нову ухвалу, якою взагалі не визначати стосовно підозрюваного застави. Однак, колегія суддів відмічає, що під час розгляду клопотання слідчого, прокурором було заявлено про можливість визначення стосовно підозрюваного такого альтернативного запобіжного заходу як застава в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказане підтверджується звукозаписом судового засідання від 30.06.2019 року. Враховуючи це, апеляційні вимоги прокурора колегія суддів вважає безпідставними. Крім того, відповідно до рішення Конституційного Суду України від 25.06.2019 року положення ч. 5 ст. 176 КПК України визнане таким, що не відповідає Конституції України. Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчому судді надано право, а не покладено обов`язок, не визначати розмір застави у кримінальному провадженні у визначених цією частиною випадках. З урахуванням викладених обставин та позиції прокурора щодо можливості визначення застави, озвученої під час розгляду клопотання слідчим суддею, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора та скасування ухвали слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_6 та апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 захисника ОСОБА_10 залишити без задоволення. Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30 червня 2019 року стосовно ОСОБА_10 залишити без змін. Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Головуючий:
Судді: