Справа№676/4447/18
Провадження №1-кс/672/448/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2019 року Городоцький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Городок заяву начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні управління процесуального керівництва військової прокуратури Західного регіону України ОСОБА_3 про відвід судді Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000069 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Городоцького районного суду Хмельницької області надійшла заява прокурора військової прокуратури Західного регіону України ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000069 через наявність інших обставин, які викликають сумнів у її неупередженості.

Свої вимоги заявник мотивує тим, що Городоцьким районним судом Хмельницької області (головуюча у справі - суддя ОСОБА_6 ) здійснюється судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.

31.07.2018р. за результатами підготовчого судового засідання вказана справа щодо ОСОБА_4 призначена до судового розгляду, про що судом постановлено відповідну ухвалу.
Між тим прокурором, в цьому ж судовому засіданні, у відповідності до положень ст. 315 КПК України запропоновано суду перелік осіб, за участю яких необхідно провести судовий розгляд та яких належить допитати під час судового розгляду кримінального провадження, серед яких поняті ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , заявник ОСОБА_11 , свідок подій ОСОБА_12 , працівники Кам?янець-Подільського районного суду Хмельницької області ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та суддя того ж суду ОСОБА_16 .
У той же час, головуючою по справі - суддею ОСОБА_6 не у повній мірі дотримано вимог ст. 314 КПК України під час проведення вказаного підготовчого провадження по даній справі, яка без дотримання положень ст. 23 КПК України щодо безпосередності дослідження показань свідків, самостійно, посилаючись на думку сторони захисту, без отримання усних показів свідків, розпочала дослідження обсягу показань, наданих ними під час досудового розслідування з обставин даного кримінального провадження та, без належних на те підстав, надавши їм критичної оцінки, констатуючи нібито відсутність необхідності в їх допиті під час судового розгляду, частково відмовила в їх виклику.
У подальшому, 12.09.2018 р. під час судового засідання головуючою у справі - суддею ОСОБА_6 в порядку ст. 349 КПК України, за участі представника сторони обвинувачення, захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню у кримінальному провадженні №0000069 та порядок їх дослідження.
За результатами судового засідання судом було ухвалено рішення про наступний порядок дослідження доказів:
- дослідження письмових доказів;
- допити свідків обвинувачення, серед яких: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , заявник ОСОБА_11 , свідок подій ОСОБА_12 , працівники Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та суддя того ж суду ОСОБА_16 ;
- допит обвинуваченого.
Надалі, слідуючи затвердженому судом порядку та обсягу дослідження доказів, 15.03.2019 р. завершено дослідження письмових та речових доказів, відтак стороною обвинувачення запропоновано викликати та допитати в наступному судовому засіданні свідків обвинувачення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_17 , згідно переліку свідків, зазначених в клопотанні сторони обвинувачення про порядок та обсяг дослідження доказів, яке було предметом судового розгляду 12.09.2018 року.
За результатами вказаного судового засідання суддя ОСОБА_6 , будучи достовірно обізнаною про ухвалене нею під час попереднього судового засідання 12.09.2018 року в порядку ст.349 КПК України рішення щодо обсягу доказів, що підлягають дослідженню, та порядок їх дослідження у справі справа №676/4447/18 щодо ОСОБА_4 , свідомо не прийняла до уваги ухвалене нею попередньо рішення, взагалі заперечивши на зауваження прокурора про факт ухвалення нею такого рішення 12.09.2018, стверджуючи, що таке клопотання стороною обвинувачення нібито не подавалося і судом не розглядалося, в судовій справі воно нібито відсутнє та діючи виключно в інтересах сторони захисту та обвинуваченого, не враховуючи інтереси всіх сторін справи, повторно, частково відмовлено в їх допиті під час судового засідання.
Відтак, судом зобов`язано прокурора повторно заявити клопотання про допит свідків, надавши їх перелік та повідомити, які саме відомості їм, свідкам, відомі з приводу обставин справи, без їх безпосереднього дослідження судом, як того вимагають норми ст. 23 КПК України.
Водночас, безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу закону особисто дослідити в судовому засіданні всі зібрані у кримінальному провадженні докази шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, відтворення звукозапису й демонстрації відеозапису.
За результатами вказаного судового засідання судом було ухвалено рішення про допит свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_16 , однак безпідставно відмовлено в допиті свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_18 та ОСОБА_15 , хоча вказані свідки мають безпосереднє відношення до вказаного кримінального провадження, оскільки останні були безпосередніми свідками подій та обставин розгляду адміністративної справи відносно ОСОБА_11 , за сприяння у позитивному розгляді якої вимагав та отримав неправомірну вигоду обвинувачений ОСОБА_4 , що зокрема зафіксовано під час проведення оперативно-розшукових заходів, які долучені до матеріалів справи та досліджувалися судом.
Разом з тим, 15.05.2019 р. суддею ОСОБА_19 , незважаючи на зауваження та аргументування прокурора про необхідність допиту вказаного свідка за безпосередньої його присутності в залі судового засідання, без наявності належних на те підстав (клопотань, заяв, повідомлень від свідка ОСОБА_16 ), із посиланням на суб`єктивні міркування, переконання та припущення, задовольнила клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 щодо проведення допиту вищевказаного свідка в режимі відеоконференції між Городоцьким районним судом Хмельницької області та Кам`янець-Подільським міськрайонним судом Хмельницької області.
09.08.2019 року стороною обвинувачення повторно заявлено клопотання про допит в судовому засіданні свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_18 та ОСОБА_15 , проте суддею ОСОБА_6 в його задоволенні знову відмовлено.
Зазначені вище дії судді ОСОБА_6 не викликають довіру в учасників судового розгляду та дають обґрунтовані підстави для підозри останньої у недостатній неупередженості, у зв`язку з чим суддя ОСОБА_6 повинна брати самовідвід або бути відведена від подальшого розгляду справи щодо ОСОБА_4 .
Від судді ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд даної заяви за її відсутності.
Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заявили, що в задоволенні заяви про відвід головуючої у справі судді слід відмовити за її безпідставністю.
Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши думки учасників судового розгляду, суд вважає, що в задоволенні заяви про відвід головуючої у справі судді ОСОБА_6 слід відмовити з таких підстав.
В судовому засіданні встановлено, що в провадженні судді ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження №0000069 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

З поданої прокурором заяви про відвід судді вбачається, що підставами для відводу судді є прийняття нею процесуальних рішень під час розгляду кримінального провадження №0000069, з якими не погоджується сторона обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч.4 ст.80 КПК України заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
Відповідно до ст.350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.
З наведеного вбачається, що не може бути підставою для відводу судді факт прийняття нею відповідних процесуальних рішень у справі. Такі рішення стороною можуть бути оскарженні в апеляційному порядку.

Крім того прокурор у своїй заяві посилається на процесуальні рішення судді, частина з яких прийнята більше року назад. Тобто на той час ці рішення влаштовували прокурора і не давали підстав для сумніву щодо неупередженості судді.

Також суд вважає, що відвід судді на завершальній стадії судового розгляду призведе лише до затягування розгляду кримінального провадження та порушення однієї з засад кримінального провадження, що стосується розумних строків прийняття процесуального рішення.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для відводу судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000069.

Керуючись ст.76,81,82, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні управління процесуального керівництва військової прокуратури Західного регіону України ОСОБА_3 про відвід судді Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000069 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя