У Х В А Л А

м.Фастів Київська область 29 травня 2019 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000346 від 03.04.2019 року,-

в с т а н о в и в :

До слідчого судді звернувся прокурор Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000346 від 03.04.2019 року, правова кваліфікація за ч.1 ст.366 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000346 від 03.04.2019 року, правова кваліфікація за ч.1 ст.358 КК України.

В ході проведення досудового розслідування було встановлено, 02.04.2019 року до ЧЧ Фастівського ВП звернувся громадянин ОСОБА_4 , про те що, невстановлена особа, шляхом підробки підпису, незаконно набула права власності на земельну ділянку Малополовецької сільської ради.

В ході досудового розслідування було допитано ОСОБА_4 , який повідомив, що 30.05.1998 року отримав Державний акт на право постійного користування земельними ділянками площею 30.0000 га, та 16.0000 га, що знаходяться на території Малополовецької сільської ради, Фастівського району, Київської області. В подальшому йому стало відомо, що невстановленими особами за змовою із службовими особами Фастівського районного відділу ГУ Держгеокадастру у Київській області вчинено дії спрямовані на заволодіння його земельною ділянкою шляхом знищення наявних архівних відомостей щодо земельної ділянки із Державного земельного кадастру. У тому числі у паперовому вигляді, а також організовано прийняття заяв третіх осіб на надання їм у власність у нібито законний спосіб належної ОСОБА_4 . Землі.

В результаті протиправних, на думку ОСОБА_4 , дій, невстановленими службовими особами зазначеній земельній ділянці присвоєно кадастровий номер :02:004:0052 та передано безоплатно у власність ОСОБА_5 .

В свою чергу в процесі надання у власність вищевказаної земельної ділянки службові особи Головного управління Держгеокадастру у Київській області, приховали державний акт з технічною документацією на постійне користування земельної ділянки, який був виданий в 1998 році ОСОБА_4 , та зареєстрований в книзі реєстрації державних актів на право постійного користування землею.

В ході допиту ОСОБА_5 повідомив, що жодних клопотань про бажання отримати безоплатно у власність земельну ділянку в Фастівському районі Київської області він не подавав, так само він вважає, що не має жодної земельної ділянки на території Фастівського району.

В подальшому вказана земельна ділянка, яка використовується ОСОБА_4 була розпайована на 22 земельні ділянки та зареєстрована за громадянами, а на даний час вказані земельні ділянки були продані ОСОБА_6 .

Всі вищевказані земельні ділянки розташовані на території Малополовецької сільської ради, Фастівського району, Київської області.
Підставами для накладення арешту на нерухоме майно прокурором зазначено: є запобігання обєднання їх з іншими земельними ділянками, а також збереження земельних ділянок, як речового доказу.
Згідно ст.131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

З наданих до суду матеріалів клопотання вбачається, що склад правопорушення даного злочину передбачає: ч.1 ст.366 КК України службове підроблення складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Таким чином, прокурором необгрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту вказаного майна та відношення до вказаного правопорушення.

Також, в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено перелік і вид майна, що належить арештовувати (п.2 ч.2 ст.171 КПК України), які в подальшому, у разі задоволення клопотання, має зазначити слідчий суддя в ухвалі (п.1 ч.5 ст.173 КПК України). Однак, з аналізу клопотання прокурор не зазначив всіх даних, які стосуються вказаних земельних ділянок і є необхідними для зазначення в ухвалі про арешт майна.
Згідно частини першої ст.172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання. Проте данних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів прокурором в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду.

Посилання прокурора про недоцільність виклику в судове засідання власників зазначених в клопотанні земельних ділянок нічим не обгрунтовано та не підтверджено належними доказами.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору, для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000346 від 03.04.2019 року повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1