печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді застави,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2019 року у провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_5 у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 40 140 грн. та покладання на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, у кримінальному провадженні № 0002035 від 20.08.2018 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

08.08.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 368 КК України, тобто у пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого їй службового становища.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий посилається на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; щ підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 40 140 грн. з покладанням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник адвокат ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, вказавши на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків. Також, враховуючи дані про особу підозрюваного, просила в задоволенні клопотання відмовити.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши обґрунтування прокурора, заперечення сторони захисту, вивчивши в нарадчій кімнаті клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов наступного висновку.

Встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

08.08.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 368 КК України, тобто у пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого їй службового становища.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже, на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності з наданими прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного ОСОБА_5 , виходячи з наданих суду матеріалів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Зокрема обґрунтованість підозри встановлена тими фактами та інформацією, яка наявна у сторони обвинувачення в даний час та зібрана в ході досудового розслідування. При цьому вказана інформація та факти викладені у наданих матеріалах не можуть доводитись, в розумінні положень КПК України, в порядку встановлення винуватості або невинуватості особи щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

В той же час слід зазначити, що під час розгляду клопотання прокурором не було доведено те, що існують ризики, які б слугували підставою для застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

З урахуванням викладеного вбачається, що клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про неможливість запобігання ризику або ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж застава, тобто доводи слідчого та прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, не знайшли свого підтвердження, наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами, долученими до матеріалів клопотання, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Слідчий суддя бере до уваги дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 в їх сукупності, який раніше не судимий, має позитивні характеристики, постійне місце проживання, постійне місце роботи, є депутатом, має сталі соціальні зв`язки, одружений та має двох неповнолітніх дітей, одна з яких є дитиною-інвалідом, є єдиним годувальником у сім`ї. Крім цього, слідчий суддя враховує невисокий рівень доходу підозрюваного, у зв`язку з чим розмір застави, який зазначений у клопотанні, може бути завідомо непомірним для нього, що суперечить положенням ч. 4 ст. 182 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У ч. 2 ст. 177 КПК України зазначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладені на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим, що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, що зазначена у клопотанні, а саме у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора та суду, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у межах строку досудового розслідування до 07.10.2019 року включно.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 179, 194, 205, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування із заявником та свідками у кримінальному провадженні, визначених слідчим або прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорта громадянина України.

Строк дії обов`язків, покладених судом визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 07.10.2019 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1