справа № 179/1006/19
провадження № 1-кс/179/420/19
У Х В А Л А
03 жовтня 2019 року Магдалинівський районний суд Дніпрорпетровської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про внесення виправлень у ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2019 року, суд -

В С Т А Н О В И В:
Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2019 року відмовлено у задоволенні скарги представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ Магдалинівського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 12.09.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000296 від 11.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали суду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у вступній частині ухвали було помилково зазначено відомості про участь прокурора в судовому засіданні.

Відповідно до статті 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. ст. 371, 379 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Виправити описку в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2019 року по справі № 179/1006/19, провадження 1-кс/179/420/19, виключивши із вступної частини ухвали слово «прокурора».

Ухвала може бути оскаржена протягом семи діб до Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1