пр. № 1-кс/759/5895/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 вересня 2019 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , про призначення експертизи матеріалів, речовин та виробів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002662 від 12.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
16.09.2019 року слідчому судді Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , про призначення експертизи матеріалів, речовин та виробів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №1№0002662 від 12.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Слідчий просив призначити у даному кримінальному провадженні експертизу матеріалів, речовин та виробів, на вирішення якої поставити перед експертом запитання, перелік яких наведено у клопотанні.
Разом з тим слідчий зазначив, що для розв`язання питань, які мають суттєве значення для забезпечення неупередженого розслідування у кримінальному провадженні та які цікавлять слідство, необхідні спеціальні знання.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК України У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що порядок засвідчення копій документів здійснюється відповідно до вимог Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55. Завіряти документи слід із зазначенням назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, з відміткою «Згідно з оригіналом», засвідченою печаткою, дати засвідчення копії. Якщо ж копії матеріалів, які подані, як додатки на підтвердження інформації відображеної у певному клопотанні складаються з кількох аркушів, вони мають бути прошнуровані нитками між собою, а на зворотному боці останнього аркуша - скріплені підписом уповноваженого працівника, засвідчені відбитком гербової печатки установи, із зазначенням кількості зшитих аркушів.
Так, Верховний Суд у справі № 160/7887/18 указав, що для аналізу цього типу питання слід брати до уваги: правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації; уніфіковану систему організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003, затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55; Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року №1000/5; інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти. Серед іншого, відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.
Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у витягу з Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка ураховується слідчим суддею виходячи з норм Закону України «Про судоустрій і статус суддів», слідує, що окрему проблему становить подання слідчими та прокурорами разом з клопотанням, в тому числі витягу з ЄРДР, які належним чином або взагалі не засвідчені, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, в той час, як інформація, що в них міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді.
Як вбачається з матеріалів клопотання слідчого, жодна копія документу, яка долучена до матеріалів клопотання не засвідчена належним чином, відповідно до вимог Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, що позбавляє слідчого суддю можливості вважати ці документи належними доказами в розумінні норм КПК України.
Слідчий суддя, беручи до уваги вищевикладене та, враховуючи те, що матеріали клопотання не завірені належним чином, дійшов висновку, що клопотання подано без додержання вимог ч. 2 ст. 244 КПК України, та дане клопотання підлягає поверненню слідчому, як особі, яка його подала впорушення порядку відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України.
Керуючись ст.ст. 110, 242, 243, 244, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 , про призначення експертизи матеріалів, речовин та виробів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0002662 від 12.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, - повернути слідчому Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_2 .

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1