Провадження №: 1-кс/752/8661/19
У Х В А Л А
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт накладено необгрунтовано та в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки наявний арешт на корпоративні права, який передбачає заборону відчуження, розпорядження та користування порушує права та інтереси заявника.
В судовому засіданні предстаник заявника підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з"явився, про день та час розгляду клопотання повідомлений належним чином.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Фактичною підставою накладення арешту на майно є сукупність фактичних даних, що вказують на завдання кримінальним правопорушенням матеріальної та/чи моральної шкоди, заявлення цивільного позову про її відшкодування або можливість заявлення такого позову та накладення майнових стягнень, конфіскації майна за вироком суду. Необхідність накладення арешту на майно зумовлюється обгрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене або пошкоджене.
Згідно вимог ст.174 КПК України, арешт майна має бути скасованим повністю або частково,якщо:
- відпали підстави його застосування;
- арешт було накладено необгрунтовано.
На даний час, кримінальне провадження, в межах якого було накладено арешт на майно, розслідується, проте підстави для перебування нерухомого майна під арештом відпали, а тому відпали потреби для його застосування.
Враховуючи наведене, оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання про скасування вказаного арешту підлягає задоволенню як обґрунтоване та направлене на недопущення порушення чи обмеження прав та інтересів власників такого майна.
З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: