Провадження № 1-кп/761/2030/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2019 року м.Київ
Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 120 181 102 000 021 25 від 03.04.2018, у якому
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, з вищою освітою, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ,
обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України,
у с т а н о в и в :
У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України.
Захисником ОСОБА_7 заявлений відвід складу суду.
Заява обґрунтована тим, що суд, на думку захисника, виявив своє упереджене ставлення до обвинуваченого тим, що призначив обвинувальний акт до судового розгляду, а також вирішив питання по продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого під час підготовчого судового засідання.
Зазначене, на думку захисника ОСОБА_7 , утворює сумніви у неупередженості складу суду.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав заяву свого захисника.
Прокурор заперечував проти задоволення відводу, зазначаючи, що заява захисника є необґрунтованою та безпідставною.
Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Надаючи оцінку доводам заяви, суд відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Захисник ОСОБА_7 своїй заяві зазначив, що упередженість суду полягає у тому, що суд під час підготовчого судового засідання вирішив призначити обвинувальний акт до судового розгляду замість інших можливих, передбачених п. 1-5 ч. 3 ст. 314 КПК.
Крім того, заявник посилався на те, що суд у підготовчому судовому засіданні вирішив питання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого.
Таким чином, прийняття судом будь-якого рішення на стадії підготовчого провадження або ж судового розгляду, у тому числі щодо відповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК та його подальшого призначення до судового розгляду, а також вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу, є безпосереднє здійснення судом своїх повноважень та не може вказувати на наявність будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження щодо сторін кримінального провадження.

Будь-яких інших обставин, які слугували б підставою, яка б унеможливлювала участь суду у цьому кримінальному провадженні у даному складі, суду не надано.

З викладеного витікає, що доводи захисника ОСОБА_7 про упередженість суду, ґрунтуються на його припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані, а тому у задоволенні його заяви слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні № 120 181 102 000 021 25 від 03.04.2018 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2