Справа № 645/4651/19
Провадження № 1-кс/645/2309/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001809 від 24липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.125 КК України,

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області капітан поліції звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, вилучене під час огляду місця події від 23.07.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на ніж, змив речовини бурого кольору з кухні (рукомийник).

В обґрунтування клопотання слідчий зазначала, що 23.07.2019 року, приблизно о 20 год. 30 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у себе за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 отримала тілесні ушкодження у вигляді різаної рани ділянки нижньої щелепи справа та різаної рани виличної ділянки зліва.

За даним фактом СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001809 від 24.07.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 23.07.2019 року в період часу з 21:06 години по 21:35 годину слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення даного огляду місця події було виявлено та вилучено: ніж та змив речовини бурого кольору з кухні (рукомийник).

Слідчий вказує, що виявлені та вилучені в ході огляду місця події вищезазначені речі в подальшому будуть визнані речовими доказами, а також можуть мати доказове значення у даному кримінальному провадженню, що сприятиме розкриттю кримінального правопорушення та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності.

Крім того, на вилучених предметах могли зберегтися сліди вчинення кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів слідчий вимушен звернутися до суду з клопотанням про накладення арешту.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими останній обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу огляду місця події від 23.07.2019 року, що долучений до матеріалів клопотання, на місці скоєння злочину, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено неступні речі, а саме: ніж та змив речовини бурого кольору з кухні (рукомийник).

Відповідно до постанови старшого слідчого СВ Немишлянського ВП ГУП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 24.07.2019 року ніж та змив речовини бурого кольору з кухні (рукомийник) визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001809 від 24.07.2019 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події від 23.07.2019 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 23.07.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: ніж та змив речовини бурого кольору з кухні (рукомийник).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчийсуддя ОСОБА_1