справа №619/2990/19
провадження №1-кс/619/1557/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2019 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001012 від 29.07.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

01.08.2019 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001012 від 29.07.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 28 липня 2019 року о 11 годинні 10 хвилин до чергової частини Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що невстановлена особа, проникла на територію його домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , далі знаходячись на території вище вказаного домоволодіння, невстановлена особа проникла до житлового приміщення звідки здійснила крадіжку холодильника білого кольору "ТЗХ, Донбасс" після чого проникла до іншого приміщення (гаражу) звідки таємно викрала мотоцикл "Минск", номер рами: НОМЕР_1 , 1968 року випуску, чорного кольору, д.н.з НОМЕР_2 та металеві вироби загальною вагою 134 кілограми, чим спричинила матеріальний збиток ОСОБА_5 .

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0001012 від 29.07.2019 , за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.

29 липня 2019 року допитано у якості потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який показав, що у нього у володінні перебуває домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та мотоцикл «Минск» номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_3 , 1966 року випуску який зберігався на території вище вказаного домоволодіння в господарському приміщенню (гаражу).

22 липня 2019 року ОСОБА_5 , приїхав до будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та помітив, що вхідні двері в житловий будинок були відчиненні. Зайшовши до будинку останній виявив відсутність, двох батарей (парового опалення)-виконані із чавуну, ванна-виконана із чавуну, загальна вага вище вказаних металевих виробів складає приблизно 220 кілограмів. ОСОБА_5 відразу зателефонував працівникам поліції та повідомив їх про крадіжку мого майна. Через деякий час на місце події приїхали працівники поліції та зафіксували скоєне. Окрім того по територію житлового будинку були хаотично розкидані особисті речі ОСОБА_5

28 липня 2019 року рано в ранці ОСОБА_5 , на мобільний телефон зателефонувала його тітка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та повідомила, що її сусід підліток ОСОБА_7 сидів поряд зі своїм будинком та помітив, що невідомі хлопці на вигляд від 16 до 21 років, середнього зросту, тягли за допомогою іншого мотоцикла, мотоцикл-який зовні схожий на ОСОБА_5 , який ОСОБА_7 добре знав.

Після чого ОСОБА_5 відразу приїхав до Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області та повідомив працівників поліції про крадіжку мотоциклу, далі останній з працівниками поліції приїхали на місце події яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час огляду місця події ОСОБА_5 виявив відсутність наступних речей, що в житловому будинку виламані, 2 батареї (парового опалення)-виконані із чавуну, та 1 батарея (парового опалення)-виконана із металевих пластин- які знаходилися в різних кімнатах. З прихожої кімнати було викрадено холодильник: «Донбас». В господарському приміщенні гаражу ОСОБА_5 виявив, що навісній замок спиляний та відсутні: мотоцикл «Минск» номер кузова НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_3 , в кузові чорного кольору, 1966 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , та різноманітні металеві вироби які знаходилися на території домоволодіння загальною вагою приблизно 130 кілограмів: (серед яких: шарова металева, дві опори з автомобіля «Москвич», 4 стойки зваренні з пальців трактора вагою приблизно 30 кілограмів, металевий швелер шириною 16 см а довжиною приблизно 1 метр).

29 липня 2019 року з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 29 липня 2019 року слідчим СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , було здійснено виїзд до домоволодіння АДРЕСА_3 та проведено невідкладну слідчу дію, а саме-огляд місця події за добровільним дозволом власниці ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у присутності двох понятих, під час якого, остання добровільно видала металеві вироби, за допомогою електронних ваг встановлено, що загальна вага їх складає 134, 4 кг є підстави вважати, що даний мотоцикл є речовим доказом кримінального правопорушення.

Під час вказаного огляду місця події виявлено та вилучено: металеві вироби загальною вагою 134, 4

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України, вилучені під час огляду місця події, предмет: металеві вироби загальною вагою 134,4 є тимчасово вилученим майном. Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву, в якій просили клопотання розглядати у їх відсутність та без застосування технічних засобів.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0001012 від 29.07.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001012 від 29.07.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 29 липня 2019 року, під час огляду місця події, а саме: металеві вироби загальною вагою 134, 4 кілограми.

Місцем зберігання визначити: АДРЕСА_4 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1