У Х В А Л А
Іменем України
29 листопада 2018 року м. Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням, зокрема, встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 03.11.2018, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4 під реєстровим №878, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продала ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 квартиру АДРЕСА_1 .
При цьому, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 власником вказаної квартири не була, а приватному нотаріусу для посвідчення згаданого договору надано підроблені: свідоцтво Харківського міського центру приватизації державного житлового фонду про право власності на житло від 21.08.1997, за змістом якого, ОСОБА_5 начебто приватизувала вказану квартиру; довідку КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 01.11.2018 №1076853 про належність ОСОБА_5 означеної квартири на підставі згаданого правовстановлюючого документа.
Прокурор звернувся з клопотанням, в якому просить про накладення арешту на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення з клопотанням зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_6
Розглянувши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню, з таких підстав.
Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1)збереження речових доказів;
2)спеціальної конфіскації;
3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі викладеного, керуючись ст.173 КПК України,
У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення з клопотанням зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_6 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя