Справа №760/939/19
Провадження 1-кс/760/1290/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділення Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури №9 ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Азербайджану, громадянина Азербайджана, азербайджанець, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 (зі слів),
у кримінальному провадженні за №0000135 від 06.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури №9 ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовував своє клопотання тим, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000135 від 06.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.01.2019 приблизно о 20:00 год. Ханалі Вюсал перебуваючи за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, в кафе «Все в дорогу» разом із невстановленою слідством особою, зустріли раніше їм невідомого чоловіка, яким пізніше виявився ОСОБА_10 .

Після цього, приблизно о 20:25 год. 01.01.2019, розпиваючи спиртні напої в підземному переході ст. «Київ-Пасажирський», за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, біля станції метро «Вокзальна» побачивши, що ОСОБА_10 стало зле, в ОСОБА_11 та невстановленої слідством особи виник злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_10 .

Так, вступивши в злочинний зговір з невстановленою слідством особою, ОСОБА_12 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований відкрите викрадення чужого майна, з застосуванням насильства, що не було небезпечним в момент застосування, діючи умисно, переслідуючи корисливу мету останні почали перевіряти вміст кишень на одязі ОСОБА_10 та рюкзаку, який був в останнього при собі, звідки викрали мобільний телефон ТМ «Iphone» IMEI НОМЕР_1 та гарнітуру до нього; паспорт громадянина України на його ім`я, який був в обкладинці чорного кольору, на внутрішній стороні якої наявний напис «КВН» ІІПН, наручні часи ТМ «Michel Renea», гаманець, коричневого кольору з грошовими коштами 300 грн., 8 доларів США, банківські картки АТ «Альфа Банк», ПАТ КБ «Приват Банк», «Монобанк», пропуск на роботу, шапку синього кольору з написом «КВ» на ремінці, який знаходиться на задній частині шапки, виконаним ручкою, зимових черевиків чорного кольору. При цьому ОСОБА_12 застосовував до ОСОБА_10 насильство, яке виразилось у викручуванні пальців на правій руці потерпілого.

Під час викрадення майна потерпілий знаходився в свідомості і хоч через погане самопочуття не міг протидіяти діям ОСОБА_11 та невстановленої слідством особи, але усвідомлював їх протиправний характер.

Після чого ОСОБА_11 та невстановлена слідством особа, утримуючи викрадене при собі, зникли з викраденим з місця вчинення ними кримінального правопорушення та розпорядились ним на власний розсуд.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, з застосуванням насильства, що не було небезпечним в момент застосування тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

11.01.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.186 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_10 від 05.01.2018 про скоєння кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 06.01.2019 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 10.01.2019; протоколом пред`явлення для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_10 від 10.01.2019, який впізнав особі під №1, яка вчинила злочин по відношенню до нього; протоколом пред`явлення для впізнання за участі свідка ОСОБА_13 від 10.01.2019, який впізнав особу під №4, якою йому було продано телефон «Iphone» чорного кольору; іншими матеріалами в їх сукупності.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, викладених вище, підкреслив, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_4 вчинив інкримінований йому злочин, а також зауважив щодо ризиків, що на сьогоднішній день жодний інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків в цій справі, саме тримання під вартою вважав виправданим, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає виключно позбавлення волі на строк до 6 років позбавлення волі.
Окремо, прокурор вважав можливим передбачити альтернативу в якості застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.
Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного не містить достатніх належних та допустимих доказів, які б вказували на те, що ОСОБА_4 вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а також не містить обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, як передбачено п. 6 ч. 1 ст. 184 КПК України.
Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000135 від 06.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
11.01.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Враховуючи наведене, а також приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення в обґрунтування застосування запобіжного заходу покладається необхідність попередити спроби підозрюваного вчиняти інші кримінальні правопорушення та ухилитися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує особу останнього, зокрема, сімейний стан, соціальне положення, стан здоров`я підозрюваного, а також те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З урахуванням вищевикладеного слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється вчинений без застосуванням насильства чи погрози його застосування, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , майновий та сімейний стан підозрюваного, стан здоров`я, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 18 530 (вісімнадцять тисяч п`ятсот тридцять) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
- носити електронний засіб контролю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000135, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України (якщо такі наявні);
- утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у цьому кримінальному провадженні .
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Дата закінчення дії ухвали про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заходу у виді тримання під вартою 11 березня 2019 включно.
Розмір застави визначити у межах 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 18 530 (вісімнадцять тисяч п`ятсот тридцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва: Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, , МФО 820172, депозитний рахунок 2089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки:
- носити електронний засіб контролю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000135, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України (якщо такі наявні);
- утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у цьому кримінальному провадженні .
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Взяти підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту в залі суду.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора Київської місцевої прокурату №9
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1