Справа № 495/8248/18
№ провадження 1-кс/495/114/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2019 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білгород-Дністровського Одеської області, громадянина України, українця, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

09.01.2019 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

В клопотанні слідчим зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він вчинив злочин передбачений ч. 2 ст. 186 КК України при наступних обставинах: так 21 квітня 2018 року, приблизно о 12 годині, точний час вході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 , за попередньою змовою з невстановленою вході досудового розслідування особою, маючи умисел на заволодіння чужим майном, знаходячись на перехресті вулиць Шевченко та Суворова, що в
м. Білгород-Дністровський Одеської області, підійшли до неповнолітнього потерпілого ОСОБА_7 , 2005 року народження та почали спілкуватися з ОСОБА_7 , та вході спілкування невстановлена вході досудового розслідування особа шляхом ривку, правою рукою зірвала з шиї неповнолітнього ОСОБА_7 золотий ланцюжок з хрестиком 585 проби, загальною вагою 23 грама, що згідно розпорядженню НБУ від 20.04.2018, ціна одного грама золота 585 проби складала 653,36 грн., тим самим спричинивши неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 15027,28 грн.
Своїми діями, котрі виразились у відкритому викрадені чужого майна, ОСОБА_5 та невстановлена вході досудового розслідування особа, заподіяли майнову шкоду неповнолітньому потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 15027,28 грн. Після чого ОСОБА_5 та невстановлена вході досудового розслідування особа з місця вчинення злочину зникли, обернувши викрадене майно, на свою користь.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється підозрюється у відкритому викрадені чужого майна (грабежі), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Вина ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
В діях ОСОБА_5 , вбачаються ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч.2 ст.186 КК України карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.
Слідчий зазначає що, існіють обґрунтовані ризики вважати що ОСОБА_5 ,:
- на даний час переховується від органів досудового розслідування та суду;
- може знищити, сховати або спотворити будь яку із речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- може незаконно впливати на потерпілого, свідків;
- може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим слідчий просить клопотання задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:
1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;
2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;
6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

Під час розгляду клопотання встановлено, що 21.12.2018 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за фактом відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч.2 КК України. Повідомлення про підозру ОСОБА_5 було направлено слідчим поштою.
З матеріалів клопотання слідчого вбачається, що слідчим було особисто вручена повістка ОСОБА_5 про виклик до кабінету № 104 слідчого ВП ГУНП в Одеській області 15.08.2018 року, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_5 у повістці про виклик. Однак ОСОБА_5 жодним чином не відреагував на виклики, та не з`являвся до слідчого ВП ГУНП в Одеській області. У зв`язку з чим постановою старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області від 08.01.2019 року досудове розслідування за підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч.2 КК України, зупинено. Оголошено розшук підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , здійснення якого доручено СКР Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області.
09.01.2019 року слідчим СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було скеровано клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та копії матеріалів до нього до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами.
Слідчий зазначає, що існують ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже будучи обізнаним в тому, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, позбавлення волі, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;
- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
- може знищити, сховати або спотворити будь яку із речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- може незаконно впливати на потерпілого, свідків;
- може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років позбавлення волі, перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, схильний до скоєння кримінальних правопорушень, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідним задовольнити клопотання та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, оскільки кримінальне правопорушення, у скоєні якого підозрюється ОСОБА_8 вважається тяжким, розмір застави щодо нього не може перевищувати вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, вік, стан здоров`я, сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, не має нерухомого майна на території міста та району, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на гауптвахті відділу організації охорони, патрульно-постової служби, розшуку та діяльності Військової служби правопорядку в гарнізонах ІНФОРМАЦІЯ_3 АДРЕСА_2 , строком до 12.04.2019 року включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 ,15 квітня 1998 року вираховувати з 27.02.2019 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921,00 грн.), що станом на 27.02.2019 року складає 57630,00 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- не відлучатися за межі Білгород-Дністровського району без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати слідчому Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 паспорт громадянина України та інші документи, які надають право на перетинання державного кордону України;
- заборонити спілкуватися зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського ВПГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за її викликом.
Попередити ОСОБА_5 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя