Справа № 760/85/19
провадження 1-кс/760/900/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ТОВ «Торгівельний Дім «Нафтопостач» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно,
В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва подано клопотання представника ТОВ «Торгівельний Дім «Нафтопостач» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту об`єктів нерухомого майна, а саме: цілісного майнового комплексу за адресою Україна, Херсонська обл., Каланчанський район, смт Мирне, вул. Перекопська, 15, накладеного ухвалою слідчого суду Печерського районного суду м. Києва від 06.02.2017 р. у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000272.
Заявник зазначає, що в провадженні органу досудового розслідування Солом`янського районного відділу поліції ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000272 від 01.02.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України в рамках якого ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.02.2017 р. накладено арешт на цілісний майновий комплекс за адресою: Україна, Херсонська обл., Каланчанський район, смт Мирне, вул. Перекопська, 15.
На думку заявника, вказаний арешт накладений необґрунтовано, тому він звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту з вказаного майна.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані до нього документи приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до положень частини 1, 2 статті 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Однак главою 17 КПК України не передбачено норми, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.
Разом з тим, відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 - за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Слідчим суддею встановлено, що відповідно до матеріалах клопотання арешт об`єктів нерухомого майна, а саме: цілісного майнового комплексу за адресою Україна, Херсонська обл., Каланчанський район, смт Мирне, вул. Перекопська, 15, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.02.2017 р. у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000272 (справа 757/6729/17-к).
Таким чином, оскільки арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва дане клопотання не підсудне Солом`янському районному суду міста Києва і його належить подавати за місцезнаходженням Печерського районного суду м. Києва.
Згідно з частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
З наведених вище підстав, слідчий суддя вважає, що дане клопотання не підлягає розгляду в Солом`янському районному суді міста Києва, тому його з усіма доданими до нього матеріалами необхідно повернути особі яка подала дане клопотання, для звернення із ним до належного суду.
На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 32, 132, 170, 174, 309, 369, 371-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:

Клопотання представника ТОВ «Торгівельний Дім «Нафтопостач» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно повернути особі, яка подала клопотання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1