У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2018 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0010565 від 24.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Горишівка Томашпільського району Вінницької області, українця, громадянина України, освіта середня спеціальна, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , раніше не судимого (зі слів), -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду у рамках кримінального провадження № 0010565 від 24.12.2018 року із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0010565 від 24.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у тому, що він 23.12.2018 року приблизно з 18 години 00 хвилин до 19 години 00 хвилин, разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись біля будинку № 3-А по вул. Сабурова у м. Києві, побачили раніше незнайому ОСОБА_9 , після чого у ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на зґвалтування останньої.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, підійшли до ОСОБА_9 та з метою подолання волі потерпілої до опору, із застосуванням фізичного насильства, нанесли останній декілька ударів руками в область голови та тулубу.

Здолавши таким чином волю потерпілої до опору, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 затягли ОСОБА_9 до приміщення кімнати № 4 хостелу, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , та знявши з потерпілої одяг, проти її волі вступив з нею у статеві зносини вагінально-генітальним способом, спричинивши ОСОБА_9 тілесні ушкодження.

24.12.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, що дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, у ньому викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також зазначив про необґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 . На підставі викладеного захисник просив у задоволенні клопотання відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника. Зазначив, що обставини, викладені у клопотанні, дійсно мали місце, але всі стосунки між ним та потерпілою відбувалися за спільною згодою, а тому він вважає, що всі звинувачення відносно нього безпідставні.

Вислухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши письмові матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: рапорт від 23.12.2018 року; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 від 24.12.2018 року; протокол огляду місця події від 23.12.2018 року; протокол огляду місця події від 23.12.2018 року; повідомлення про підозру від 24.12.2018 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 24.12.2018 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 24.12.2018 року; медичною довідкою від 24.12.2018 року.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, не працює, не має постійного місця проживання у м. Києві, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків за останнім відомим місцем проживання, з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на потерпілого у даному кримінальному провадженні, шляхом погрозо, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань, або до безпідставної відмови.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0010565 від 24.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання - з 04 години 15 хвилин 24 грудня 2018 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 21 лютого 2019 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10