н/п 1-кс/640/5631/19
"03" травня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 02.05.2019 поштою надійшло клопотання слідчого з особливо важливих справ третього відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить задовольнити клопотання та накласти арешт на майно, належне: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , вилучене в будинку та інших об`єктах нерухомості господарських будівлях, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерні ємності об`ємом 10 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 48 штук; полімерні ємності об`ємом 5 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого та синього кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 162 штуки; місцем зберігання речей, документів, носіїв електронної інформації, чорнових записів - визначити відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Харківської області у складі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .
В ході досудового розслідування процесуальним керівником до УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України направлено постанову про проведення слідчих (розшукових) дій, а саме: встановлення осіб та адрес, за якими останні здійснюють незаконне виготовлення алкогольних напоїв з недоброякісної сировини, які в подальшому незаконно реалізовуються населенню.
На виконання зазначеної постанови, 05.04.2019, до прокуратури Харківської області надійшли матеріали, відповідно до яких оперативними працівниками встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 займається постачанням сировини для виготовлення контрафактних алкогольних напоїв, а також організував незаконне виробництво та реалізацію вказаної продукції за адресою: АДРЕСА_1 .
Враховуючи вищевикладене є підстави вважати, що у будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 перебувають знаряддя кримінального правопорушення та майно, яке було здобуте у результаті вчиненого злочину, в т.ч. незаконно виготовлені алкогольні напої, обладнання для незаконного виготовлення алкогольної продукції, документи, речі, предмети, комп`ютерна техніка, засоби зв`язку, чорнові записи, грошові кошти, які отриманні від злочинної діяльності суб`єкта господарювання та інші докази, які свідчать про протиправну діяльність та мають значення для досудового розслідування як такі, що свідчать про обставини та наслідки вчиненого кримінального правопорушення.
З метою встановлення фактичних обставин кримінального правопорушення та відшукання знарядь кримінального правопорушення та майна, яке було здобуте у результаті вчиненого злочину, в т.ч. незаконно виготовлені алкогольні напої, обладнання для незаконного виготовлення алкогольної продукції, документи, речі, предмети, комп`ютерна техніка, засоби зв`язку, чорнові записи, грошові кошти, які отриманні від злочинної діяльності суб`єкта господарювання та інші докази, які свідчать про протиправну діяльність та мають значення для досудового розслідування як такі, що свідчать про обставини та наслідки вчиненого кримінального правопорушення, 25.04.2019 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.04.2019 було проведено обшук в будинку та інших об`єктах нерухомості господарських будівлях, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_10 (частка власності ) та ОСОБА_5 (частка власності ), де було виявлено полімерні ємності з прозорою рідиною, а саме: полімерні ємності об`ємом 10 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 48 штук; полімерні ємності об`ємом 5 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого та синього кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 162 штуки.
Вилучене під час обшуків 25.04.2019 майно є доказами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, ч.3 ст. 204 КК України.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 25.04.2019 обшуків та містить відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, як тимчасово вилучене майно та являється речовими доказами, виникла необхідність у накладені арешту на вказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, на електрону адресу суду 03.05.2019 надійшла заява від слідчого з ОВС третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_3 , в якій вона просить розглянути подане нею клопотання про арешт майна без її участі у зв`язку з службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі (а.с. 42).
В судове засідання особа, у якої вилучено майно ОСОБА_5 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання.
Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.04.2019 надано дозвіл слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, на проведення обшуку в будинку та інших об`єктах нерухомості господарських будівлях за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_10 (частка власності ) та ОСОБА_5 (частка власності ), з метою відшукання і вилучення незаконно виготовлених алкогольних напоїв, обладнання для незаконного виготовлення алкогольної продукції, документів, речей, предметів, комп`ютерної техніки, засобів зв`язку, чорнових записів, які можуть свідчити про протиправну діяльність та мають значення для досудового розслідування, а також предметів, вилучених з цивільного обігу, які можуть мати значення для встановлення істини у провадженні та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні (а.с. 37).
25.04.2019 на підставі вказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.04.2019 проведено обшук в будинку та інших об`єктах нерухомості господарських будівлях, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , з 11.20 год. до 16.40 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 25.04.2019 вилучено майно, перелічене в даному клопотанні сторони обвинувачення (а.с. 38-40).
Згідно штампу Укрпошти на поштовому конверті, вказане клопотання про накладення арешту на вказане майно, вилучене під час проведення обшуку 25.04.2019, направлено поштою 26.04.2019 (а.с. 41). Додержання процесуального строку шляхом подачі клопотань на пошту відповідає положенням ст. 116 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 25.04.2019 в будинку та інших об`єктах нерухомості господарських будівлях, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерні ємності об`ємом 10 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 48 штук; полімерні ємності об`ємом 5 літрів, закриті кришками з ручкою жовтого та синього кольору з прозорою рідиною, яка заповнює весь об`єм ємності з характерним запахом спирту у кількості 162 штуки до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 №1104 СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1