Справа № 206/920/19
Провадження № 1-кс/206/213/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.02.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро скаргу ОСОБА_3 на постанови слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області
11.02.2019 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із скаргою на постанови слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 01.10.2018 (далі - скарга).
Так, 16.07.2018 ОСОБА_3 звернувся до Самарського ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, за змістом якої, заявник посилався на те, що невстановленими особами було підроблено його підпис на усвідомленій згоді про госпіталізацію особи.
Відомості про внесення до ЄРДР інформації, відповідного до ст. 214 КПК України, у строк передбачений законодавством, у матеріалах кримінального провадження відсутні.
01.10.2018 слідчим Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 у задоволенні зазначених вище клопотань було відмовлено з огляду на те, що ОСОБА_3 , відповідно до ст. 60 КПК України, перебуває у статусі заявника, а не потерпілого, а тому, останній не має права заявляти відповідні клопотання, про що слідчим було прийнято три аналогічні постанови.
В той же час, 11.10.2018 ухвалою слідчого судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_8 скаргу ОСОБА_3 було задоволено. Зобов`язано слідчого СВ Самарського ВП ГУНП в Дніпропетровській області розглянути належним чином клопотання потерпілого ОСОБА_3 про допит свідків, про витребування доказів, про проведення експертиз. За змістом ухвали, ні слідчий, ні прокурор в судове засідання не з`явились, матеріали кримінального провадження не надали.
Слідчим СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 02.11.2018 на ім`я начальника Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_12 було складено доручення про необхідність встановлення особи котра здійснила кримінальне правопорушення, провести оперативно розшукові заходи направлені на встановлення свідків та очевидців вказаної події, допитати їх в якості свідків у разі необхідності, не обмежуючись викладеним виконати інші дії у разі необхідності.
29.11.2018 слідчим було проведено допит ОСОБА_3 в якості свідка.
Відповідно до висновку спеціаліста Приватного підприємства «Консалтинг експерт груп «Діктум-Фактум» Відокремлений підрозділ «Центр експертиз і оцінки» № 3 від 19.01.2018, виконаного за заявою ОСОБА_3 , було встановлено, що підпис від імені ОСОБА_3 , зображення якого наявне в копії заяви гр. ОСОБА_3 на ім`я завідуючого консультативної поліклініки ОСОБА_9 про надання йому консультативної допомоги у психіатра і необхідну медичну допомогу від 27.11.2009 та який було використано в якості зразка при копіюванні виконаний не гр. ОСОБА_3 , а іншою особою.
01.02.2019 слідчим було зроблено запит на ім`я Головного лікаря КЗ «ДКПЛ» ДОР про надання інформації, чи перебуває на обліку у лікаря - психіатра ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
До матеріалів кримінального провадження долучені відповіді КЗ «ДКПЛ» ДОР, що ОСОБА_13 , 1979 року народження та ОСОБА_14 , 1961 року народження, в КЗ «ДКПЛ» ДОР не знаходяться (лись), диспансерний нагляд за хворими з психічними розладами здійснюється за їх місцем мешкання.
Також, у матеріалах кримінального провадження наявні наступні копії документів, а саме: медичної карти стаціонарного хворого № 3823 на ім`я ОСОБА_3 , довідки, що ОСОБА_3 перебуває на диспансерному нагляді, направлення на госпіталізацію ОСОБА_3 , письмової згоди ОСОБА_3 на госпіталізацію в психіатричну лікарню для обстеження та лікування, направлення на госпіталізацію, заяви ОСОБА_3 про надання консультативної допомоги у психіатра, епікризи.
Так, відповідно до пункту 25 ч. 1 ст. 3 КПК України учасники кримінального провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник.
Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора в тому числі, рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Таким чином, ОСОБА_3 є належним суб`єктом оскарження постанов слідчої, за якими останньому було відмовлено у задоволенні поданих ним клопотань. Доказів отримання ОСОБА_3 відповідних постанов слідчому судді надано не було, а тому строки передбачені ст. 304 КПК України порушені не були.
Так, відповідно до ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим. Заявник має право: отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи та отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.
Дійсно, з наведеної статті не вбачається, що заявнику надається право заявляти клопотання. Однак, слід звернути увагу, що вказана вище норма передбачає право заявника подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи. Як вбачається із заявлених ОСОБА_3 клопотань, витребувані документи та слідчі дії про вчинення яких просить заявник, мають бути проведені слідчим з метою надання завником в подальшому певних речей і документів, що не можуть бути отримані заявником, з огляду на те, що такі документи, речі, інформація є медичною таємницю.
Крім того, слід звернути увагу й на те, що відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Частиною 5 ст. 55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
В той же час, матеріали кримінального провадження не містять постанови про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим.
Таким чином, слідчий суддя не може погодитись із доводами слідчого щодо наявності підстав для відмови ОСОБА_3 у задоволенні його клопотань, зазначених у оскаржуваних постановах.
Окрім того, слід вказати, що ч. 2 ст. 9 КПК України встановлено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно із п. п. 1, 2, ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом.
Частиною 6 ст. 22 КПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Як вбачається безпосередньо із матеріалів кримінального провадження, слідчим не було вчинено жодних слідчих (розшукових) дій, які б за своїм результатом сприяли б встановленню всіх обставин вчинення злочину, або його відсутності. Здебільшого долучені копії документів (медичних документів) надавались заявником ОСОБА_3 , як і клопотання про проведення слідчих (розшукових дій), тоді як зі сторони слідчого спостерігається очевидна бездіяльність у розслідуванні даного кримінального провадження, що також підтверджується постановою прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 02.11.2018.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у випадках, коли особа висуває небезпідставну скаргу на жорстоке поводження з боку представників держави, що порушує статтю 3 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, обов`язком національних органів є проведення «ефективного офіційного розслідування», спроможного встановити факти та виявити і покарати винних. В іншому випадку загальна юридична заборона катувань була б, незважаючи на основоположну важливість, неефективною на практиці, та у деяких випадках представникам держави було б можливо фактично безкарно порушувати права тих, хто знаходиться під їхнім контролем (п.102 рішення ЄСПЛ «Ассенов та інші проти Болгарії» та п.131 рішення ЄСПЛ «Лабіта проти Італії»).
Аналогічна позиція викладена у рішенні Європейського суду з прав людини від 12.06.2008 «Яременко проти України», де вказано, що коли особа заявляє небезпідставну скаргу на дії працівників правоохоронних органів, повинно бути проведено ефективне розслідування, під час якого можливо знайти та забезпечити покази винуватих осіб. Мінімальні стандарти, викладені в практиці Суду передбачають проведення незалежного неупередженого розслідування під контролем громадськості, а від компетентних органів влади вимагають ретельності та оперативності при його проведенні.
При цьому, складене слідчим доручення, виконання якого мало бути завершено в 15 денний термін, виконано не було, дані про належне реагування слідчого на невиконання такого доручення у матеріалах провадження відсутні.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання заявлені ОСОБА_3 , мають бути задоволені слідчим у повному обсязі та виконані, що буде відповідати принципам КПК України, прискорить досудове розслідування вказаного кримінального провадження та сприятиме повному, всебічному дослідженню всіх обставини кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7-29, 220, 303-307, 309, 369-376 КПК України,
Скаргу ОСОБА_3 на постанови слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області задовольнити.
Відповідно до ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1