Справа № 461/7929/18
Провадження № 1-кс/461/947/19
У Х В А Л А
01.02.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, військовослужбовця по контракту військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000183 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме придбанні та збуті вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк до семи років. Орган досудового розслідування вбачає наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, яких неможливо запобігти у разі перебування підозрюваного на волі, а саме те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років і це може стимулювати підозрюваного до втечі. Крім того вважають, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, з метою надання ними неправдивих показань, зміни показів. Може знищити, сховати або спотворити речові докази, які можуть підтверджувати його незаконну діяльність та мати значення для викриття інших співучасників злочину. Даний ризик обґрунтовується тим, що у підозрюваного вилучено мобільний телефон, за допомогою якого підозрюваний безпосередньо тримав зв`язок з іншими правопорушниками та частину ідентифікованих грошових коштів. Разом з тим, на даний час органом досудового розслідування не встановлено місцезнаходження решти ідентифікованих грошових коштів, а тому в органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають важливе значення для встановлення обставин кримінального провадження. Слідчий зазначає, що крім цього, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Просить суд обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали заявлене клопотання.
Підозрюваний та його захисник під час розгляду справи проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Просили суд обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, а у разі застосування тримання під вартою визначити заставу у розмірі в мінімальних межах, передбачених КПК України. Пояснили, що підозрюваний готовий співпрацювати зі слідством, вину у вчиненому злочині визнає, має ряд захворювань, що перешкоджають знаходженню в умовах слідчого ізолятора.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколів допитів свідка ОСОБА_7 від 28.09.2018 року, 05.12.2018 року та 31.01.2019 року;
- дані протоколів допитів свідка ОСОБА_8 від 01.10.2018 року, 06.12.2018 року, 31.01.2019 року;
- дані протоколу огляду та ідентифікації грошових коштів від 04.12.2018 року та 31.01.2019 року;
- дані протоколу вилучення та огляду предмету (боєприпасів), отриманих в результаті проведення оперативної закупки від 04.12.2018 року;
- висновки експертизи зброї №5/567 від 10.01.2019 року;
- дані протоколу огляду автомобіля, що перебуває у користуванні ОСОБА_8 , марки «Мерседес» р.н. НОМЕР_2 від 31.01.2019 року;
- дані протоколу затримання та особистого обшуку ОСОБА_5 від 31.01.2019 року;
- дані протоколу обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 від 31.01.2019 року;
- дані протоколів про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризику, що у разі необрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вплив на свідків та інших учасників незаконних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Діяння, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , має високий рівень суспільної небезпеки. Тому, з урахуванням обґрунтованості підозри, існування ризику впливу підозрюваного на інших учасників кримінального провадження та високої суспільної небезпеки вчиненого, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи, крім тримання під вартою, не забезпечать з об`єктивних причин, законослухняну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчий суддя вважає можливим в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України визначити заставу підозрюваному у розмірі, достатньому для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_5 , тобто з 31 січня 2019 року, та визначити до 31 березня 2019 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Визначити розмір застави - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 153680 грн.
Застава може бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :
1) прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду у кримінальному провадженні;
2) не відлучатися з смт Новий Яричів Кам`янка-Буського району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання;
4) утримуватись від спілкування із свідками у справі.
Зазначені обов`язки дійсні протягом двох місяців з дня застосування.
Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у випадку невиконання покладених на нього зобов`язань застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст. 194 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1