АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/793/132/19 Справа № 700/148/19 Категорія: ст.309 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2019 року Колегія суддів судової палати в кримінальних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючого суддів при секретарі ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5
з участю прокурораОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Лисянського районного суду Черкаської області від 15 лютого 2019 року, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта середня, не працюючого, одруженого, із середньо-спеціальною освітою, раніше не судимого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей -

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, -

в с т а н о в и л а :

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.02.2019 року близько 00.40 год. ОСОБА_7 за попередньою змовою з ОСОБА_10 , перебуваючи на вул. Тракторна в смт. Лисянка, Черкаської області, поблизу перехрестя вулиць Тракторна та Садова на ґрунті особистих неприязних відносин, діючи умисно, з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, наніс численні удари дерев`яним предметом по голові та по всьому тулубу ОСОБА_11 , чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження, у вигляді важкої відкритої черепно-мозкової травми, вдавленого перелому тім`яної кістки з права, забою головного мозку, забійно-рвані множинні рани волосяної частини голови, згідно з довідкою, виданої черговим лікарем Лисянської центральної районної лікарні від 14.02.2019 року.

У вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України та кваліфікованого як завдання умисного тяжкого тілесного ушкодження, вчиненого групою осіб підозрюється ОСОБА_7 уродженець та житель смт. Лисянка, українець, громадянин України, непрацюючий, одружений, із середньо-спеціальною освітою, раніше не судимий, на утриманні має трьох неповнолітніх дітей.

15.02.2019 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Лисянського районного суду Черкаської області від 15 лютого 2019 року клопотання - задоволено. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави. Строк тримання під вартою ОСОБА_7 ухвалено обчислювати з 22 год. 55 хв. 15 лютого 2019 року по 15 квітня 2019 року включно.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - скасувати. Постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування своїх вимог апелянт вказує, що слідчий в клопотанні про застосування запобіжного заходу в обґрунтування підстав для його застосування посилається лише на тяжкість злочину у якому він підозрюється та припущення, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового слідства. Клопотання, якими слідчий обґрунтовує обрання запобіжного заходу та документи додані до нього є неналежними та недопустимими відповідно до положень ст. ст. 84, 85, 86 КПК України.

Також вважає, що стороною обвинувачення належним чином не обґрунтовано і не доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Крім того, стороною обвинувачення необґрунтовано неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, щодо даних про його особу, в їх сукупності. Доводи клопотання в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, щодо даних про його особу, в їх сукупності є необґрунтованими. Незважаючи на те, що підозрюваному оголошено підозру у вчиненні тяжкого злочину, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має позитивну характеристику, має на утриманні трьох дітей, міцні соціальні зв`язки, що стороною захисту у судовому засіданні було підтверджено документально.

Крім цього, зазначає, що підозрюваний добровільно являвся до органів досудового розслідування, виконував всі вимоги слідчого, щодо явки для участі у слідчих діях, тобто належна поведінка підозрюваного явно вказує на дотримання ним своїх процесуальних обов`язків.

Заслухавши доповідь судді, захисника та підозрюваного ОСОБА_7 , які підтримали доводи апеляційної скарги та наполягали на її задоволенні з наведених підстав, думку прокурора, який просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, дослідивши матеріали клопотання, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Колегією суддів встановлено, що обираючи ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що у даному кримінальному провадженні наявні докази, що вказують на причетність до вчинення кримінального правопорушення саме цієї особи.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, та класифікуються як тяжкий злочин, враховуючи дані про особу підозрюваного, тому слідчий суддя вірно застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, та які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 .

Доводи викладені в апеляційній скарзі захисника ОСОБА_9 є безпідставними, та не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду, а тому не виключають можливості того, що ОСОБА_7 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та продовжувати порушувати закон.

Також колегією суддів встановлено, що слідчим суддею враховано наявність у підозрюваного ОСОБА_7 трьох неповнолітніх дітей, дружини, відсутність судимості, наявність місця проживання та позитивної характеристики односельців, та прийшов до вірного висновку, що дані обставини не спростовують висновку про наявність у даному кримінальному провадженні ризиків передбачених ст. 177 КПК України та не можуть бути самостійною підставою для відмови у задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Доводи апеляційної скарги про відсутність доказів, які підтверджували б наявність ризиків зазначених в ухвалі слідчого судді, не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду, оскільки в оскаржуваній ухвалі детально вказано, чим слідчий суддя обґрунтовує підстави для застосування запобіжного заходу та вказує на конкретні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Істотних порушень слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого щодо ОСОБА_7 та порушення прав останнього, передбачених ст. 206 КПК України не встановлено.

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_7 саме такого запобіжного заходу, як тримання під вартою без визначенням розміру застави, зможе забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та не вбачає підстав для скасування або зміни ухвали слідчого судді.

Керуючись ст. 182, 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Лисянського районного суду Черкаської області від 15 лютого 2019 року про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під втратою без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :