Справа № 752/6950/19
Провадження № 1-кс/752/3633/19
У Х В А Л А

05.04.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,, прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0002781,

в с т а н о в и в:

слідчий Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0002781

Клопотання обгрунтовано тим, що в ході досудового розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням час, місці та виник злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропної речовини.

В ході чого, для реалізації свого злочинного умислу направленого на придбання та зберігання з метою збуту психотропної речовини, ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, місці та спосіб у невстановленої досудовим розслідуванням особи придбав невстановлену кількість психотропної речовини з метою збуту, після чого розпочав її зберігати.

В подальшому, а саме 03.04.2019 року об 22 год. 50 хв., під час відпрацювання Голосіївського району міста Києва працівники роти реагування Голосіївського РВ УПО за адресою: м. Київ, вул. Сєченова, 9-А, увагу працівників поліції привернув невідомий чоловік, який почав помітно нервувати, поліцейськими було прийнято рішення перевірити невідому особу. Невідомим виявився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час проведення поверхневого обшуку відповідно до вимог ст. 208 КПК України, у лівій нагрудній кишені куртки, у яку одягнутий ОСОБА_5 виявлено: 21 напівпрозорі пластикові колби у середині із порошкоподібною речовиною світлого кольору, 11 прозорих пластикових колб із жовтими наліпками у середині з порошкоподібною речовиною світлого кольору, 5 поліетиленових пакетиків із пазовим замком у середині із фрагментами кольорового паперу, також у лівій нижній кишені куртки, у яку одягнутий останній виявлено, 6 прозорих пластикових колб із жовтими наліпками у середині з порошкоподібною речовиною світлого кольору.

Згідно висновку експерта № 11-2/1913 від 05.04.2019 року, наданій на дослідження речовини, містять у своєму складі особливо небиспечну психотропну речовину, обіг якої заборонено-PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он).

Загальна маса PVP в речовинах становить 1.196 г.

Слідчий, посилаючись на обгрунтованість пред`явленої підозри, а також ризики, передбачені ст.177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його думку, більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, посилаючись на обгрунтованість пред`явленої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України у даному кримінальному провадженні. Також прокурор посилався на те, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, зазначаючи на відсутність доказів на підтвердження обгрунтованості підозри, а також недоведеність існування ризиків у даному кримінальному провадженні. Крім того, захисник просив у разі вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу обрати захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію захисників.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002781 за ч.1 ст. 307 КК України.

04.04.2019 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05.04.2019 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1ст. 307 КК України.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.
Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Слідчий суддя не надає оцінку щодо належності і допустимості доказів, долучених до клопотання, для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має місце проживання в Київській області м.Вишневе, міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий.
Будь-яких відомостей щодо можливої причетності підозрюваного до вчинення інших кримінальних правопорушень матеріали клопотання не містять.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків та вчинити інші кримінальні правопорушення.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Однак, органом досудового розслідування не надано жодного доказу та не наведено будь-яких підстав, які б підтверджували наявність зазначеного ризику.
Посилання слідчого в клопотанні на те, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, без обґрунтування зазначених тверджень, не можуть бути безумовною підставою для застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, такою підставою не може бути і лише тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 .
В даному випадку слідчий суддя приймає до уваги ризики, передбачені ст.177 КПК України, обставини, визначені ст.178 КПК України, відсутність доказів, які б свідчили про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного, вважаю, та приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту протягом певного періоду доби з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1, 2, 3, 8 ч.5 ст.194 КПК України надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а крім того не призведе до порушення особистих прав підозрюваного та захистить інтереси інших учасників кримінального провадження.
Більш м`які запобіжні заходи як особисте зобов`язання, не зможуть забезпечити, на думку слідчого судді, виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, враховуючи наявні ризики, характер вчиненого кримінального правопорушення.
З врахуванням викладених обставин в їх сукупності, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і вважаю за можливе застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту протягом певного періоду доби, а саме в нічний час, з визначенням обов`язків, передбачених п.п. 1,2,3, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 184, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0002781 залишити без задоволення.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні №0002781 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі м.Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до уповноваженого органу паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 03.06.2019 р.

Ухвалу надіслати до виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя