Справа № 761/1686/19
Провадження № 1-кс/761/1608/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000001 від 04.01.2017, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, а саме: нежитлового будинку загальною площею 1071 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 .
Клопотання обгрунтовано тим, що 31 серпня 2017 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_5 про накладення арешту на нежитловий будинок загальною площею 1071 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 . Також адвокат зазначив, що майно, на яке накладено арешт, жодним чином не стосується обставин, що вказані прокурором у клопотанні про арешт майна, воно не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, чи таким, що зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Крім того, у клопотанні прокурора відсутні будь-які посилання на докази, щодо шахрайського заволодіння вказаним майном.
Адвокат у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, був повідомлений про час та дату засідання належним чином.

Слідчий суддя, заслухавши представника власника майна, дійшов висновку про таке.
Головним слідчим управлінням Шевченківським УП ГУНП в м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000001 від 04.01.2017, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
31 серпня 2017 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва накладено арешт на нежитловий будинок загальною площею 1071 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 .
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається у випадках, зокрема, якщо слідчий або прокурор не доведуть, що може бути виконане завдання, для виконання якого вказані особи звертаються з відповідним клопотанням.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, з-поміж іншого, є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
У силу ст. 98 КПК до речових доказів кримінальний процесуальний закон відносить, серед іншого, об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди.
При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.
Підставою для прийняття такого рішення стали встановлені під час досудового розслідування обставини, зокрема, що нежитловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 є безпосереднім об`єктом кримінально- протиправних дій, визнаний речовим доказом, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також з метою запобігання злочинним посяганням на вказаний об`єкт нерухомого майна під час проведення розслідування, забезпечення його збереження та недопущення подальшого відчуження.
Вказаний арешт на майно накладався, оскільки вони відповідали критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та такий арешт по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.
Згідно з ч.1 ст.174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року вбачається, що дане нерухоме майно є предметом кримінального правопорушення, а додані до клопотання матеріали містили достатньо даних щодо необхідності арешту вказаного майна. Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини,на які посилається адвокат, який діє в інтересах ОСОБА_4 , в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.
На підставі викладеного, у задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000001 від 04 січня 2017 року - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1