Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/435/19
Справа № 758/767/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2019 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в межах кримінального провадження № 0000172, внесеного 16.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, м. Києва, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, -
В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України 16.01.2019 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000172.
Органом досудового розслідування 17.01.2019 повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У клопотанні зазначено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення, а саме до Державного університету інфраструктури та технологій розташованого за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 9. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до приміщення, 15.01.2019 о 19:00, ОСОБА_6 зайшов до приміщення Державного університету інфраструктури та технологій, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 9, де піднявшись на другий поверх даного закладу, проник до коридору, в якому наявний доступ до інших кабінетів. Знаходячись у вказаному коридорі, ОСОБА_6 шляхом вільного доступу проник до приміщення кабінету № 223 Г, звідки викрав проектор «EPSON EB-S82 LCD», вартістю 724,31 грн., що належить Державному університету інфраструктури та технологій.
В подальшому ОСОБА_6 шляхом підбору ключів проник до кабінету № 223 А, звідки викрав дві флеш-картки, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять; картку банку «ПУМБ» на ім`я ОСОБА_8 ; зв`язку ключів, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять та медичну картку на ім`я ОСОБА_8 . Далі, ОСОБА_6 шляхом підбору ключів проник до кабінету № 223 Б, звідки викрав монітор, марки «Hanns.G», серійний номер № НН181АРВ, чорного кольору, вартістю 1000, 00 грн. та жилетку «Коламбіа», чорного кольору, яка матеріальної цінності для потерпілого не становить. Вказані речі належать ОСОБА_9 .
В подальшому ОСОБА_6 з викраденим майном через балкон, 2 поверху, кабінету 223 Б, за допомогою штучно створеного канату із знайдених речей, покинув приміщення Державного університету інфраструктури та технологій разом з викраденим майном, чим завдав матеріальної шкоди ОСОБА_9 в розмірі 1000, 00 грн. та Державному університету інфраструктури та технологій в розмірі 724, 31 грн.
Таким чином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразилися у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного проникненням в інше приміщення, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення 16.01.2019; протокол огляду місця події від 16.01.2019 в приміщенні Державного університету інфраструктури та технологій за адресою: м.Київ, вул. Кирилівська,9 -місце вчинення кримінального правопорушення; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 16.01.2019; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 17.01.2019; протокол огляду відеозаписів від 16.01.2019; протокол затримання ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину в порядку ст.208 КПК України від 16.01.2019; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 17.01.2019; протокол огляду приміщення квартири АДРЕСА_3 - місце проживання ОСОБА_6 , де виявлено викрадені речі.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення («Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства».
Вказані докази в сукупності підтверджують вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, санкція передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.
Відносно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.я. існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: вчиняти інші кримінальні правопорушення; переховуватися від органу досудового розслідування та суду; впливати на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показів; може знищити або сховати знаряддя вчинення злочину та частину викраденого майна яка не відшукана.
Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків: на той факт, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та суду вказує наступне.
Повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років. Тобто, перебуваючи на волі ОСОБА_6 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, усвідомивши невідворотність реального строку покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду з захисту прав людини ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 , в аспекті практики Європейського суду з прав людини, слід відмітити, що ризик переховування є актуальним з огляду на те, що підозрюваний офіційно не одружений та дітей на утриманні не має; відсутня робота у підозрюваного, відсутнє джерело доходу; раніше судимий за вчинення злочинів майнового характеру, і знову вчинив корисливий злочин; присутній рецидив злочину.
Вказане свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, що підвищує актуальність ризику переховування. Крім цього, на обґрунтованість вказаного ризику вказує той факт, що підозрюваний притягнутий до відповідальності за вчинення корисливого злочину.
Актуальність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень випливає з наступного.
Аналізуючи даний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід звернути увагу на позицію Суду щодо повторного скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (Clooth v. Belgium (Клоот проти Бельгії). Наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин (Selcuk v. Turkey (Сельчук проти Туреччини); Matznetter v. Austria (Мацнеттер проти Австрії).
Варто зазначити, що підозрюваний раніше неодноразово судимий за вчинення кримінальних правопорушень майнового характеру. Останній відбував реальні строки покарання, однак на шлях виправлення не став. Крім цього, наявна обтяжуюча обставина як рецидив злочину. Вказане свідчить про схильність до злочинної поведінки, з чого випливає обґрунтованість ризику вчинення інших кримінальних правопорушень.
Крім цього, підозрюваний не має місця роботи та може вчиняти злочини з метою заволодіння цінними речами і грошовими коштами, та особистого збагачення.
На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показів вказує наступне.
Злочин вчинений за місцем роботи потерпілих. З вказаного випливає, що підозрюваний, знаючи місце роботи потерпілих зможе з`явитися до останніх з метою незаконного впливу на них для уникнення покарання за вчинення злочину.
Крім цього, необхідно запобігти ризику впливу на свідка ОСОБА_10 , яка є цивільною дружиною підозрюваного.
Також актуальним є ризик знищення чи приховання знаряддя вчинення злочин, частини викраденого майна, а саме предметів за допомогою яких підозрюваний відчиняв двері до кабінетів, місцезнаходження яких на даний час невідоме, та частини викраденого майна, зокрема, проектора, флешок, кредитної картки, медичної книжки. Перебування підозрюваного на волі надасть йому можливість знищити або приховати вказані докази.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov v. Russia (Ідалов проти Росії). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov v. Russia (Худойоров проти Росії); Lelievre v. Belgium (Лельевр проти Бельгії); Shabani v. Switzerland (Шабані проти Швейцарії).
Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне.
Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування, незаконного впливу на потерпілого та свідка, знищення доказів. З цієї позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, негативно впливати на розслідування кримінального провадження.
Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
У судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали, з викладених у ньому підстав.
Адвокат, підозрюваний в судовому засіданні заперечували щодо застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку.
Слідчим суддею встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 185 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000172 від 16.01.2019.
Органом досудового розслідування 16.01.2019 затримано ОСОБА_6 .
Органом досудового розслідування 17.01.2019 повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 оцінюю в сукупності обставини, зазначені в ст. 178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Крім цього, враховую наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України; наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити або сховати будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; і відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід тримання під вартою може бути застосований.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov v. Russia (Ідалов проти Росії). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov v. Russia (Худойоров проти Росії); Lelievre v. Belgium (Лельевр проти Бельгії); Shabani v. Switzerland (Шабані проти Швейцарії).
Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів звертаю увагу на наступне.
Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам. З цієї позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, негативно впливати на розслідування кримінального провадження.
Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
Таким чином слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість вказаного клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. Визначити необхідно відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 153680, 00 грн. (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: 2089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання в залежності від стадії кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 205, 219, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строк на 60 діб та поміщення до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в межах кримінального провадження № 0000172, внесеного 16.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.
Помістити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Встановити строк дії даної ухвали строком на 60 днів по 17.03.2019 включно.
Визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 153 680, 00 грн.(сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: 2089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання в залежності від стадії кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави строком на два місяці.
Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційної інстанції протягом п`яти днів з моменту її проголошення
Слідчий суддя ОСОБА_1

Подільського районного суду м. Києва