"21" листопада 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, який має повну середньо-спеціальну освіту, офіційно не працевлаштований, одружений, має на утриманні малолітнього сина - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в силу ст. 89 КК України не судимий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 14.07.2018 приблизно о 18.30, ОСОБА_5 , знаходячись навпроти магазину «Самовар» за адресою: м. Харків, пров. 1-й Лісопарковський 7, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в процесі раптово виниклого конфлікту із малознайомим йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи на фоні раптово виниклих неприязних відносин, маючи злочинний прямий умисел, направлений на спричинення йому тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наніс потерпілому зі значною силою один удар кулаком правої руки в область обличчя зліва, від якого потерпілий втратив рівновагу і впав на спину, вдарившись головою об асфальт та втратив свідомість. В результаті нанесеного потерпілому умисного удару, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_7 , згідно довідки лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018 наступні тілесні ушкодження: важку черепно-мозкову травму, забій головного мозку, субдуральні пластинчаті крововиливи обох півкуль головного мозку, забій м`яких тканин потилочної ділянки, лівої щоки, перелам підстави середньої черепної ямки зліва (клінічно), які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпечності для життя в момент їх заподіяння.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 25.07.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 121 КК України.
Допитаний як підозрюваний ОСОБА_5 вину свою визнав частково, та наніс один удар ОСОБА_7 . Однак не визнає кваліфікацію злочину. Та показав, що 14.07.2018 о 18.30 між ним і знайомим ОСОБА_7 виник конфлікт, в результаті чого наніс один удар правою рукою в область обличчя зліва потерпілому, від удару ОСОБА_7 втратив свідомість.
Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.
В ході досудового розслідування отримано висновок судово-медичної експертизи №12-14/591-а/18 від 23.08.2018, згідно з яким у ОСОБА_7 мала місце закрита черепно -мозкова травма: забій головного мозку, внутрішньо черепові крововиливи, синець лівої половини обличчя що відносяться до легких тілесних ушкоджень.
У зв`язку з тим, що у висновку судово-медичної експертизи № 12-14/591-а/18 від 23.08.2018 містяться суперечливі дані, аніж вказано в довідці лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018, виникла необхідність в проведенні комісійної судово-медичної експертизи потерпілому ОСОБА_7
05.09.2018 з метою проведення комісійної судово-медичної експертизи потерпілому ОСОБА_7 до Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи була направлена ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про проведення зазначеної експертизи по кримінальному провадженню з додатками.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.08.2018 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 24.09.2018
У зв`язку зі складністю кримінального провадження, постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 21.09.2018 строк досудового розслідування продовжений до 3-х місяців, тобто до 24.10.2018.
Разом з тим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.09.2018 строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 24.10.2018, тобто у межах строку досудового розслідування.
23.11.2018 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк досудового розслідування продовжений до 4-х місяців, тобто до 24.11.2018.
Разом з тим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.10.2018 строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено до 24.11.2018, тобто у межах строку досудового розслідування.
Чотирьохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчується 24.11.2018 року, а завершити досудове слідство з об`єктивних причин до вказаного строку не представилось можливим, оскільки в ході досудового розслідування призначено комісійну судово-медичну експертизу, яка на теперішній час комісією експертів не виконана, та планується к закінченню 05.12.2018.
Крім того, необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, інші додатки.
На думку органу досудового розслідування забезпечити виконання вище вказаних дій, та отримання повної об`єктивної та неупередженої доказової бази можливе лише якщо запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою буде продовжено.
Сторона обвинувачення зазначає, що є достатні підстави вважати, що забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 та запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали подане клопотання.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, підтримав письмову позицію захисника, викладену у її запереченнях. Вважав можливим розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою без участі його захисника.
Так, до канцелярії суду 20.11.2018 надійшли письмові заперечення від захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_8 , в яких вона зазначає, зокрема, що за таких умов, які склались відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який перебуває в місцях позбавлення волі, який переніс операцію на серці, є інвалідом, ув`язнений в період планового проходження ВТЕК, було б доцільно відмовити в задоволенні клопотання досудовому слідству, та змінити йому міру запобіжного заходу з тримання під вартою, на інший захід, щоб він мав змогу, пройти медичну комісію, перебувати в дома, з дружиною, та малолітнім сином, за змогою працювати, до вирішення питання дійсної кваліфікації його дій. Вказує, що комісійна експертиза призначена суто з того приводу, що кваліфікація легкі тілесні ушкодження,не передбачає такого запобіжного заходу, як тримання під вартою. Якщо в часі, висновки експертизи №12-14/591-А/18, та висновки комісійної експертизи будуть різними, то захист ОСОБА_5 буде вимушений заявляти клопотання, про призначення комплексної судової експертизи, а все вище указане, потребує значного часу. Зазначає, що ОСОБА_5 регулярно прибував до слідчого. Його дії не можуть бути кваліфіковані більш ніж неумисними. Навіть коли його вина буде змішаною, то його дії можуть бути кваліфікованими тільки за ст.ст. 125, 128 КК України які не передбачають тримання під вартою. Відсутні наявні реальні ризики для кримінального провадження, існування яких підтверджується належними, достатніми та допустимими доказами передбаченими статті 177 КПК України. Вказує також, що заставу внести за ОСОБА_5 , його сім`я не має матеріальної змоги. У дружини на утриманні знаходиться малолітня дитина, та сліпа бабуся, яка отримує мінімальну пенсію. Просить відмовити слідчому та прокурору в задоволенні клопотання про продовження ОСОБА_5 строку запобіжного заходу, в вигляді тримання під вартою, та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з визначенням часу знаходження в дома, за місцем мешкання.
При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовується насильство у даному кримінальному провадженні.
25.07.2018 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке ушкодження, тобто умисне тяжке ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 21.09.2018 продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме до 24.10.2018.
Надані стороною кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується: зверненням 18.07.2018 до правоохоронних органів ОСОБА_9 із заявою про спричинення тілесних ушкоджень її колишньому чоловіку ОСОБА_7 14.07.2018; зверненням 18.07.2018 до правоохоронних органів ОСОБА_7 із заявою про спричинення тілесних ушкоджень 14.07.2018; показаннями свідків ОСОБА_9 від 19.07.2018, ОСОБА_10 від 20.07.2018, (лікаря) ОСОБА_11 від 03.09.2018, потерпілого ОСОБА_7 від 02.08.2018, які містяться в протоколах їх допитів відповідно; довідкою лікаря КНП «Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 19.07.2018; оглядом запису камери спостереження за адресою: м. Харків, пров.1-й Лісопарківський 7.
Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.1, п. 3, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування; незаконний вплив на потерпілого, свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Дійсно, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має повну середньо-спеціальну освіту, одружений, має на утриманні малолітнього сина - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів є інвалідом дитинства, з 01.05.2017 йому була встановлена 3 група інвалідності, дата чергового переогляду 15.04.2018.
Однак, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
Враховуючи викладене, існування доведених прокурором ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення в сфері злочинів проти життя та здоров`я особи, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, ті обставини, що ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та офіційних джерел отримання прибутку, з пояснень всіх учасників процесу встановлено, що на теперішній час Київським районним судом м. Харкова також розглядається кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 186 КК України, в межах якого слідчим суддею обирався запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, ухвалою слідчого судді від 01.05.2018, і 25.07.2018, йому знов повідомлено про підозру у вчиненні злочину проти життя та здоров`я особи, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим. Більш того, за час тримання підозрюваного під вартою зазначені ризики не зменшилися та не втратили своєї актуальності. З вказаних підстав, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, до 19.01.2018 включно.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Висновок суду щодо необхідності продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою до вказаного строку ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під вартою.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим визначити заставу, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі, визначеному п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 35 240 гр. (1762 гр. х 20 = 35 240 гр.).
Прийшовши до висновку про можливість визначення вказаного розміру застави, передбаченого п. 2 ч. 5 ст. 183 КПК України, слідчий суддя також враховує зазначені вище дані про особу, та визначає її в розмірі, який здатен буде забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні тяжкого злочину ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 (шістдесят) днів - до 19 січня 2019 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із м. Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Зобов`язати старшого слідчого Київського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_4 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про тримання під вартою останнього.
Строк дії ухвали з 21 листопада 2018 року по 19 січня 2019 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .
Копію ухвали отримав _____________2018 р. ___год.____хв. ___________ ОСОБА_5