15.11.2018
Провадження № 1-кп/522/1859/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 листопада 2018 року
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0006504 від 19.09.2018 року, стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
за участю прокурора ОСОБА_4
захисника - адвоката: ОСОБА_5
обвинуваченого: ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В :

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_3 в скоєнні кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
21 вересня 2018 року відносно обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.
05 жовтня 2018 року по зазначеному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
15 листопада 2018 року прокурор в судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 дає підстави вважати реальним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України тобто, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, є достатні підстави вважати, що є ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення ним інших кримінальних правопорушень оскільки підозрюваний ОСОБА_3 , не має жодних засобів для існування, а тому він може вчиняти інші злочини.
В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованою та такою, що дає право на застосування найбільш суворого заходу.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник заперечували проти задоволення та вважали клопотання необгрунтованим, просили застосувати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Розглянувши клопотання прокурора, вивчивши надані суду матеріали, вислухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника, суд приходить до наступного:
З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, за які законом передбачено позбавлення волі до 8 років.
Суд вважає, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню, оскільки ризики, встановлені раніше судом при обранні запобіжного заходу, не відпали, прокурор в судовому засіданні не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої ст.194 КПК України, тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.
Згідно до ст.315 КПК України, під час підготовчого судового розгляду суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 є запобігання подальшим спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. У зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що у разі обрання відносно ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу у подальшому дасть можливість останньому спроби переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Суд також вважає, що надані матеріали є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість скоєного, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, суд приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 , а тому вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,178, 183, 194, 197, 314-317, 291 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 /шістдесят/ діб в Одеському слідчому ізоляторі управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Строк дії ухвали становить 60 /шістдесят/ діб, тобто до 13 січня 2019 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в розмірі 35 240 гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за підозрюваного ОСОБА_3 , провадження по справі №1-кп/522/1859/18.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
2) не відлучатися із м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя