Справа № 626/1046/19
Провадження № 1-кс/626/308/2019
УХВАЛА

08 травня 2019 року м.Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Краснограді клопотання старшого слідчого СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000234 від 22.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Красноградського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000234 від 22.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, яке погоджено з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури молодшим радником юстиції ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання про арешт майна слідчий зазначив, що у провадженні СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування №000234 від 22.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 22.04.2019 до ЧЧ Красноградського ВП ГУНП в Харківської області надійшов рапорт інспектора СРПП Красноградського ВП ОСОБА_5 про те, що 21.04.2019 йому надійшла пропозиція отримання неправомірної вигоди від мешканців Красноградського району за непритягнення останніх до адміністративної відповідальності

03.05.2019 о 15-й годині 22 хвилини, після проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі слідчого експерименту, що здійснювався з відкритою фіксацією результатів поряд з торгівельною точкою 31-А на 3 м/р-ні м. Красноград Харківської області, було виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній у бардачок службового автомобіля Skoda Rapid реєстраційний номер НОМЕР_1 , поклав гроші в сумі 5000 гривень за непритягнення його до адміністративної відповідальності наступними купюрами: 7 купюр номіналом по 500 гривень з номерами купюр: СГ 0670884, ВЕ 7121842, ВБ 9589815, УГ 5376311, ХЗ 0451053, ЗЗ 0869042, ХЗ 2654336; 7 купюр номіналом по 200 гривень з номерами купюр: ХЗ 8979875, КВ 6131927, МБ 3919746, ХА 3428588, ТВ 4212960, СЖ 7597832, УЙ 1658554, 1 купюра номіналом в 100 гривень КП 0946830, які було вилучено.

Грошові кошти в сумі 5000 гривень з вище вказаною нумерацією купюр, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що грошові кошти в сумі 5000 гривень з вище вказаною нумерацією купюр у кримінальному провадженні визнано речовим доказом та являються предметом вчинення вказаного злочину, сторона обвинувачення вважає, що необхідно накласти на них арешт для подальшого проведення процесуальних та слідчих дій та заборонити вчинення дій направлених на їх відчуження та користування.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

22.04.2019 внесено відомості про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як передбачено ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Постановою старшого слідчого СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 03.05.2019 грошові кошти в розмірі 5000 грн., які вилучені під час проведення негласної слідчої дії, визнано речовими доказами.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна .

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про накладення арешту на вилучене майно , оскільки слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані предмети є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а також вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а тому слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним накласти арешт на вищезазначене майно, яке було вилучене під час проведення огляду, оскільки має значення для кримінального провадження та яке відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000234 від 22.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на гроші в сумі 5000 гривень наступними купюрами: 7 купюр номіналом по 500 гривень з номерами купюр: СГ 0670884, ВЕ 7121842, ВБ 9589815, УГ 5376311, ХЗ 0451053, ЗЗ 0869042, ХЗ 2654336; 7 купюр номіналом по 200 гривень з номерами купюр: ХЗ 8979875, КВ 6131927, МБ 3919746, ХА 3428588, ТВ 4212960, СЖ 7597832, УЙ 1658554; 1 купюру номіналом в 100 гривень КП 0946830, які було вилучено зі службового автомобіля працівників поліції Skoda Rapid, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що знаходився поряд з торгівельною точкою 31-А на 3 м/р-ні м.Красноград Харківської області, які є речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000234 від 22.04.2019 .

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 "Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, повязаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження".

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1