Справа № 185/8945/18
Провадження № 1-кс/185/2262/18
У Х В А Л А

29 жовтня 2018 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі слідчого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
заявника ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Павлоградської місцевої прокуратури,

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2018 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Павлоградської місцевої прокуратури.
Заявник зазначає, що 16 жовтня 2018 року ним було направлено до Павлоградської місцевої прокуратури заяву про кримінальне правопорушення, вчинене відносно нього прокурором Прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 .
Як вказує заявник, прокурор ОСОБА_5 11 жовтня 2018 року на засіданні у Павлоградському міськрайонному суді всупереч своїм посадовим обов`язкам та в порушення норм діючого законодавства, а саме статей 176, 184, 199 КПК України не надав суду належним чином оформлене клопотання про продовження строку тримання під вартою не пізніше, ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали.
Неналежне виконання прокурором посадових обов`язків на думку заявника призвело до порушення його права на захист, оскільки він був позбавлений можливості належним чином спростувати неправдиві доводи, викладені в усній формі.
Однак відомості про вчинення прокурором ОСОБА_5 кримінального правопорушення не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань всупереч вимогам ст.214 КПК України.
Заявник, який приймав участь у судовому розгляді в режимі відеоконференції, підтримав вимоги, викладені у скарзі, наголосивши на тому, що питання про наявність чи відсутність в діях прокурора ОСОБА_5 ознак кримінальних правопорушень може бути вирішено лише під час досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Прокурор Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що заява ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, вчинене відносно нього прокурором Прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , надійшла до Павлоградської місцевої прокуратури 19 жовтня 2018 року і була скерована для розгляду до Прокуратури Дніпропетровської області. Відомості, викладені у заяві до ЄРДР не внесені.
Заявник просить зобов`язати посадових осіб Павлоградської місцевої прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань дані про вчинення прокурором ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.367 КК України (службова недбалість) та ст.374 КК України (порушення права на захист).
Заявник вказує на порушення прокурором вимог ст.199 КПК України, а саме неподання ним клопотання про продовження строку тримання під вартою, що призвело до порушення його права на захист.
Згідно з ухвалою Павлоградського міськрайонного суду по справі № 646/7414/17 від 11

жовтня 2018 року, постановленою у судовому засіданні кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , яка міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень, ОСОБА_3 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до шістдесяти діб, а саме до 09 грудня 2018 року.
З тексту ухвали видно, що прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні просив суд продовжити обвинуваченим дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заявник посилається на порушення прокурором вимог ст.199 КПК України.
Порядок продовження строку тримання під вартою, передбачений ст.199 КПК України, зокрема вимога щодо подання клопотання про продовження строку тримання під вартою у визначений строк, стосується стадії досудового розслідування.
На стадії судового розгляду кримінального провадження питання продовження строку тримання під вартою розглядається судом відповідно до положень ч.3 ст.331 КПК України.
Згідно ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Таким чином під час судового розгляду кримінального провадження прокурор не зобов`язаний подавати клопотання про продовження строку тримання під вартою, це питання вирішується судом незалежно від наявності клопотань, тому неподання прокурором зазначеного клопотання не містить ознак службової недбалості і жодним чином не порушує прав заявника, зокрема його права на захист.
За правилами ч. 1 ст. 214 КПК України прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною 5 статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 06.04.2016 року № 139 (зареєстрований в Мін`юсті України 05.05.2016 року за № 680/28810) відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України.
Положення ст. 214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять

достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Викладені у скарзі ОСОБА_3 обставини не свідчать про можливе вчинення прокурором ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.367, 374 КК України, оскільки КПК України не зобов`язує прокурора подавати клопотання про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого на стадії судового розгляду кримінального провадження, тому немає підстав для внесення до ЄРДР обставин, які завідомо не містять складу кримінального правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.307 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Павлоградської місцевої прокуратури.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1