печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,-

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням, про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
В обґрунтування клопотання вказує, що в провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного 05.07.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002940, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 05.07.2018 року, приблизно о 17 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, вчинене з проникненням у приміщення, переліз через решітку, яка встановлена між поверхом та горищем будинку, проник до приміщення, в якому встановлений ліфтовий механізм. Проникнувши до вищевказаного приміщення, ОСОБА_4 , діючи за допомогою викрутки, відкрутив болти кришки гальмівного стакана, саму кришку при цьому кинувши на підлогу вказаного приміщення. За допомогою молотка, який останній мав при собі, ОСОБА_4 збив зі стакана котушку ліфтового гальма та поклав її до кольорового поліетиленового пакету, який також мав при собі, та таємно викрав вказану котушку, чим спричинив КП «Липкижитлосервіс» майнової шкоди на суму 2 400 гривень. В подальшому ОСОБА_4 покинув приміщення вищевказаного машинного відділення, вийшов з під`їзду, але не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівниками поліції. Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у закінченому замаху на крадіжку, тобто таємному викраденні чужого майна, поєднаному із проникненням у нежитлове приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Враховуючи те, що підозрюваний може переховується від органів досудового розслідування, прокурора та суду, маючи можливість вільного пересування може продовжувати займатися злочинною діяльністю, а також з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та посилалась на наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків. Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Підозрюваний підтримав позицію свого захисника. Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку. В провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного 05.07.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002940, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. ОСОБА_4 , підозрюється у закінченому замаху на крадіжку, тобто таємному викраденні чужого майна, поєднаному із проникненням у нежитлове приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, який карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років. Відтак, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність. Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа. Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину. Проте, сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під цілодобовим домашнім арештом. Доводи клопотання слідчого в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,2, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені. Незважаючи на те, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, який карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної інший, більш м`який запобіжний захід. Розглядаючи клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом, однак не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам. Отже, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, дані про особу підозрюваного, має визначене місце проживання, його сімейний стан, соціальні зв`язки, за місцем постійного проживання характеризується позитивно, з огляду на відсутність належного обґрунтування існуючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України в самому клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та не доведено належним чином наявність таких ризиків і прокурором під час розгляду справи, слідчим суддею не встановлено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам. На підставі вище викладеного, слідчий суддя не встановив підстав щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки обставин необхідності тримання особи під домашнім арештом в даному конкретному випадку немає, а тому до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, та саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього, процесуальних обов`язків визначених частиною 5 ст. 194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі і тих, які прокурор вважає пріоритетними. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатись з населеного пункту в якому він проживає (м.Київ) без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; носити електронний засіб контролю. Визначити строк дії обов`язків до 05.09.2018 року. Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення. Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 . Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошений 12.07.2018 року о 13-45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1