Справа №: 398/5397/15-к
провадження №: 1-кп/398/44/18
УХВАЛА

"19" вересня 2018 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі суду присяжних: головуючого - судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , з участю секретаря ОСОБА_6 , прокурора ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 , захисника ОСОБА_9 , у відкритому судовому засіданні в м.Олександрії по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.2,4 ч.2 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор заявив клопотання продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою, оскільки не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі, а тому він може незаконно впливати на потерпілих і свідка ОСОБА_10 , який не допитаний в судовому засіданні.

Обвинувачений заперечив проти клопотання прокурора про продовження строку, оскільки він невинуватий.
Захисник ОСОБА_9 заперечив проти продовження строку тримання під вартою та просив застосувати домашній арешт, оскільки по справі всі докази досліджені та ризики, передбачені ст.177 КПК України, відсутні.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Тому, вирішуючи заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить не лише з вимог чинного кримінально-процесуального законодавства України, а й правових позицій Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання від 10 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти здоров`я.
В судовому засіданні між обвинуваченим ОСОБА_8 та потерпілими виникають сварки, що свідчить про неприязні відносини, які виникли між ними, що свідчить про те, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих.
При цьому суд вважає недоведеним ризик, що ОСОБА_8 може незаконно впливати на свідка ОСОБА_10 .
З урахуванням викладеного, суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є доцільним, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
На підставі викладеного, ОСОБА_8 слід продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.
Керуючись ст.ст.327,331,383,384 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Запобіжний захід відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обраний на досудовому слідстві у виді тримання під вартою, продовжити на 60 днів з 19 вересня 2018 року до 17 листопада 2018 року включно.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Суддя

Присяжні