Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/2093/18

Номер провадження: 1-кс/511/623/18

01.10.2018 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , співвласника майна ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання слідчого Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджено прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню №0000966 від 28.09.2018 року за ознаками складу злочину передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,
ВСТАНОВИВ:
28.09.2018 слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Роздільнянського районного суду Одеської області з клопотанням, погодженим прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню №0000966 від 28.09.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.09.2018 року клопотання слідчого надійшло в провадження слідчого судді ОСОБА_8 .
Відповідно до доповідної записки слідчого судді ОСОБА_8 №7 від 28.09.2018 року встановлено, що слідчий суддя ОСОБА_8 в період з 01.10.2018 року по 19.10.2018 року знаходиться у щорічній черговій відпустці, а отже для недопущення строків розгляду клопотання необхідно було здійснити повторний автоматизований розподіл.
На підставі розпорядження керівника апарату суду від 28.09.2018 року було здійснено повторний автоматизований розподіл від 01.10.2018 року, відповідно до якого вказане клопотання було передано слідчому судді ОСОБА_1 .
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
В судове засідання прибув слідчий Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .
В судове засідання з`явився співвласник майна ОСОБА_4 та її захисник ОСОБА_5 .
Інші співвласники майна в судове засідання не з`явились, суд не в змозі повідомити вказаних осіб, оскільки в матеріалах справи відсутні їх анкетні данні, адреси місця проживання та засоби звязку.
Оглянувши вищевказане клопотання встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам, передбаченим ч.2 ст.171 КПК України та не містить достатньої інформації, яка б надала слідчому судді можливість ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
Так, відповідно до ч.2 ст.171 КПК України - у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Статтею 170 КПК України законодавець встановлює порядок накладення арешту на майно під час кримінального провадження, визначає що є арештом майна. Так згідно частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Всупереч вказаному слідчий суддя вважає, що слідчий у клопотанні формально визначив підстави і мету, передбачені положеннями ст.170 КПК України, для накладення арешту на майно.
Крім того слідчий Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області взагалі не зазначає спосіб накладення арешту (позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном).
Підстави і мета відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна у клопотанні не обґрунтована: викладена загальними формулюваннями.
При цьому у клопотанні не наведені жодні відомості, на підставі яких слідчий дійшов до таких висновків.
Докази того, що майно визнано речовим доказом, до клопотання не долучені.
Так, відсутність вказаних відомостей, об`єктивно позбавляє слідчого суддю можливості надання судження доцільності арешту майна для досягнення дієвості кримінального провадження у відповідності до ч.1ст.131 КПК України та унеможливлює доведення слідчим того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Копотання слідчого Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджено прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню №0000966 від 28.09.2018 року за ознаками складу злочину передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, повернути прокурору процесуальному керівнику для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали.
Встановити строк для усунення недоліків в 72 години з моменту отримання копії ухвали суду.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1