Справа № 373/1048/18
У Х В А Л А
про арешт майна

м. Переяслав-Хмельницький 02 липня 2018 року

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Переяслав-Хмельницького відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області, юриста 2 класу ОСОБА_2 ,

при секретарі ОСОБА_3

розглянув клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників судового провадження,

ВСТАНОВИВ:

10 червня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відповідні відомості про те, що 09.06.2018 на 44 кілометрі автошляху «Бориспіль-Дніпро» працівниками поліції був зупинений автомобіль марки «Toyota», модель «RAV-4», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , яка надала свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з явними ознаками підробки.

Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення за ч.4 ст.358 КК України. Кримінальному провадженню було присвоєно №0000393.

З клопотання слідчого вбачається, що при перевірці по Національній базі було встановлено, що автомобіль марки «Toyota», модель «RAV-4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , № кузова (VIN) НОМЕР_2 значиться в базі «Угон», однак при перевірці агрегатів зупиненого транспортного засобу виявлено не співпадання номеру кузова НОМЕР_3 . Разом з тим, при перевірці свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу по Національній базі «НАІС», вказане свідоцтво серії НОМЕР_4 видане власнику автомобіля марки «ЗАЗ-Daewoo Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_5 .

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що просить накласти арешт на вищезазначене майно шляхом заборони ОСОБА_6 та ОСОБА_5 та іншим особам розпоряджатися даним майном в зв`язку з тим, що в разі не накладення арешту на майно та повернення його власникам чи володільцям, останні можуть приховати, пошкодити або знищити доказ. Окрім цього слідчим зазначено, що в разі накладення арешту на майно орган досудового розслідування матиме реальну можливість повністю забезпечити збереження речового доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В силу ч. 2 ст. 170 цього Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 10.06.2018 вилучений автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію визнані речовими доказами та передані на зберігання до кімнати речових доказів відділу поліції.

В силу ч. 5 ст. 171 КПК України, строк подачі клопотання не пропущений.

Відповідно до ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор уточнив клопотання, що подане слідчим та просить накласти арешт на вищевказане майно шляхом заборони ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та іншим особам розпоряджатися та користуватися даним майном будь-яким чином.

За правилами пункту 4 частини п`ятої статті 173 КПК України в ухвалі про арешт майна слідчий суддя зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно. Нормативної вимоги щодо заборони і розпоряджатися, і користуватися арештованим майном дана норма закону не містить. Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України прокурор не уповноважений змінювати чи доповнювати подане слідчим клопотання про арешт майна. Він має право самостійно звернутися до суду з таким клопотанням або погодити клопотання слідчого на відміну від клопотання про застосування запобіжного заходу, яке прокурор вправі відкликати, змінити або доповнити відповідно до ст. 185 КПК України.

За таких умов суд розглядає клопотання слідчого в межах заявлених вимог. Дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим доведено наявність правових підстав для задоволення клопотання про арешт майна на підставі пункту 1 частини другої статті 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000393 від 10 червня 2018 року задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: автомобіль марки «Toyota», модель «RAV-4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , № кузова НОМЕР_3 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 для заборони будь-яким особам будь-яким чином розпоряджатися даним майном.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1