Справа №127/9244/18
Провадження №1-кс/127/4593/18
26 квітня 2018 року Вінницький міський суд Вінницької області
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3 ,
скаржника ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
слідчого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2017 року, -
20.04.2018 року до Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2017 року.
Клопотання мотивовано тим, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2017 року нагрошові кошти, речі та документи, які відшукано та вилучено 24.11.2017 у ході обшуку автомобіля Ford Transit Connect білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 , що проведено на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_7 від 16 листопада 2017 рокунакладено арешт. Клопотання мотивовано тим, що адвокат ОСОБА_3 вважає, що ухвала слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2017 року про накладення арешту є необґрунтованою, а клопотання слідчого є безпідставним, оскільки не надано жодних доказів, що майно, яке слід арештувати, набуто в результаті вчинення кримінального правопорушення та не доведено необхідності арешту майна, тому просив задовольнити клопотання та скасувати ухвалу суду від 05.12.2017 р. про накладення арешту на майно.
В судовому засіданні ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримали, просили суд скасувати арешт, накладений на грошові кошти, речі та документи.
Слідчий ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказали, що на грошові кошти, речі та документи законно накладено арешт ухвалою суду та вилучені речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, адвоката, слідчого, прокурора, дослідивши клопотання заявника, матеріали кримінального провадження, прийшов до наступного висновку.
Досудовим розслідуванням установлено, що відповідно до матеріали перевірки УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ НП України встановлено, що службові особи одного з державних підприємств організували злочинну схему з вимагання та отримання неправомірної вигоди у великих розмірах за прикриття незаконної діяльності по закупівлі товарно-матеріальних цінностей невідомого походження по підробленим документам з відображенням по бухгалтерському обліку безтоварних операцій.
Крім того, установлено, що ФОП ОСОБА_8 , ФОП ОСОБА_9 , ФОП ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 з метою шахрайського заволодіння сільськогосподарською продукції та коштами від її реалізації вступивши між собою у злочинну змову проводять перемовини з виробниками сільськогосподарської продукції, представляються співробітниками ТОВ «Крижопільський елеватор», пропонують придбати вирощену продукцію для їх товариства. Надалі, після проведення фактичного відвантаження сільськогосподарської продукції на ТОВ «Крижопільський елеватор», використовуючи підроблені документи по бухгалтерському обліку товариства відображають постачання сільськогосподарської продукції не від імені сільськогосподарського виробника, а як продукцію власного виробництва чи виробництва фіктивно створених інших суб`єктів господарювання, що у подальшому призводить до не проведення розрахунків з дійсним виробником такої продукції.
Відповідно до змісту ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального кримінального провадження.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, його захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Згідно ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
З матеріалів кримінального провадження встановлено, що грошові кошти, речі та документи, які відшукано та вилучено 24.11.2017 у ході обшуку автомобіля Ford Transit Connect білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 , що проведено на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_7 від 16 листопада 2017 року, відповідно до ст. 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 100 КПК України встановлено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.
Окрім того, по кримінальному провадженні є необхідність проведення ряду слідчих дій, необхідних для вирішення питання по справі та враховуючи те, що вилучене майноявляється у кримінальному провадженні являється речовим доказом, тому з огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170, 171, 173, 174 КПК України, слідчий суддя, -
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.12.2017 року відмовити.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя