Провадження № 1-кс/638/4606/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

02 листопада 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

прокурора ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 за результатами розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004217 від 01.11.2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке погоджено з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, з вищою освітою, холостого, офіційно не працевлаштованого який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого за вироком Московського районного суду м. Харкова 2018 року за ч. 3 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком на 3 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02.11.2018 року до суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Доводи клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2018 року за № 0004217 за ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01 листопада 2018 року в період часу з 11 години 30 хвилин до 11 години 45 хвилин, ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, діючи умисно, повторно, попередньо заготовивши необхідні інструменти, прибув за адресою: АДРЕСА_3 . Реалізуючи свій злочинний умисел, упевнившись, що в квартирі і поблизу від місця скоєння злочину нікого не має і за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 , за допомогою заздалегідь заготовлених інструментів, відчинив замок вхідних дверей квартири АДРЕСА_4 , проникнувши таким чином у вказану квартиру. Перебуваючи в приміщенні квартири, ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, переслідуючи корисливу мету незаконного збагачення, таємно викрав звідти майно, яке належить ОСОБА_6 , а саме: грошові кошти у сумі 52000 грн.; 1000 доларів США, що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 01.11.2018 еквівалентно 28118,80 грн.; ноутбук «Samsung RF511», вартість якого згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 7000 грн.; сумку для ноутбуку «PORT CASE», вартість якої згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 150 грн.; мобільний телефон «Lenovo Vibe Shot Z90-7», вартість якого згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 4000 грн.; мобільний телефон чорного кольору, марка та модель якого невідомі, вартість якого згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 270 грн.; навушники «QKZ», вартість яких згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 100 грн.; навушники чорного кольору, марка та модель яких невідома, вартість яких згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 50 грн.; акумуляторний блок електронної сигарети марки «Kangertech KBOX160», вартість якого згідно показань потерпілого ОСОБА_6 становить 950 грн., після чого з місця скоєння злочину зник, обернувши викрадене майно на свою користь, розпорядившись ним на свій розсуд, спричинивши тим самим потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 92 638,80 грн.

Протиправні умисні дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 3 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно.

01.11.2018 року о 14-35 год. фактично затримано ОСОБА_4 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, як окремо, так і усіма у сукупності, а саме: даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 , даними протоколів допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , даними протоколу огляду місця події .

Підозрюваний підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність одного або декількох ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сукупність здобутих під час досудового розслідування даних дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого заходу, ніж тримання під вартою може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема, покинути межі міста Харкова , та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно випливати на потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені ризики підтверджуються наступними фактичними даними:

підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення аналогічного злочину, відповідно до ст.89 КК України має не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, повторно вчинив тяжке кримінальне правопорушення у період випробувального терміну, санкція статті за вчинення якого передбачає позбавлення волі строком до 6 років, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходів не має , відповідно ОСОБА_4 може вчинити інший аналогічний злочин. Крім того, не має стійких соціальних зв`язків. Вказане характеризує його як особу антисоціальну та схильну до вчинення злочинів.

Зазначені дані свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують та застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати відносно нього інший запобіжний захід, не пов"язаний з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту, тому що відсутні підстави вважати, що він може переховуватися від суду.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив наступне.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Калашник проти Росії» тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі. Якщо законом встановлено презумпцію щодо обставин, які стосуються підстав тримання під вартою, має бути, крім того, переконливо доведена наявність конкретних обставин, які переважують правило поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення злочину , передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (обвинувачується).

Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу, суд враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місті його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність у підозрюваного міста роботи , репутацію підозрюваного, майновий стан підозрюваного, наявність судимостей у підозрюваного, дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися раніше, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовується відповідні обставини.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків , передбачених п. 1, 3 -5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного покладається необхідність запобігання вчиненню аналогічних кримінальних правопорушень, перешкоджання кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи реальне існування ризиків, оцінюючи сукупність обставин, враховуючи особу підозрюваного та характер висунутої підозри, його поведінку після вчиненого, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, наявні підстави вважати, що знаходячись на волі підозрюваний може продовжити злочинну діяльність, може переховуватися від слідчих органів та суду, а тому, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, тому що інші альтернативні заходи недостатні для запобігання ризиків та забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Таким чином, прокурор довів, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти вказаним ризикам та не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної особи, тому суд обирає запобіжний захід у вигляді тримання під вартою , за таких обставин клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Згідно з вимогами ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Враховуючи, що підозрюваному повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України , яке не потягло за собою тяжких наслідків для потерпілої сторони, у суду наявні законні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави .
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. При цьому суд вважає, що застава у межах, визначених п.1 ч.5 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків і тому слідчий суддя визначає заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання слідчого задовольнити .

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор » строком не більше 60 (шістдесяти) днів, який слід рахувати починаючи з 14-35 год 01 листопада 2018 року, тобто до 31 грудня 2018 року.

Відносно підозрюваного застосувати обраний запобіжний захід з моменту фактичного затримання з 14-35 год 01.11.2018 року .

Визначити суму застави в розмірі 52 860 ( п"ятдесят дві тисячі вісімсот шістдесят ) гривень, яку можливо внести за наступними реквізитами:

Отримувач коштів- ТУ ДСА України в Харківській області ,

Код отримувача ( код за ЄДРПОУ) 26281249,

банк отримувача- ДКСУ м. Київ,

код банку отримувача 820172

рахунок отримувача 6674

(призначення платежу запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави підозрюваного з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання слідчому , який здійснює досудове розслідування по даному кримінальному провадженню свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ "Харківський слідчий ізолятор ".

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 , слідчого суддю Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав:

____ __________ 2018 р. ___ год. ____ хв. __( ОСОБА_4 )