Справа № 461/7620/18
Провадження № 1-кс/461/8830/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2018 року суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_4 ,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася із заявою про відвід судді ОСОБА_4 від участі у справі №461/7620/18. В обґрунтування заявленого відводу наводить неналежну, на її думку, організацію розгляду скарги, не проходження суддею кваліфікаційного оцінювання та допущення суддею умисної судової тяганини.

Заявниця в судове засідання не з`явилась, однак, відповідно до положень параграфу 6 глави 3 КПК України, її неявка не є перешкодою для розгляду заяви.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до положень ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Дослідивши заяву, приходжу до наступного висновку.

Посилання заявниці на той факт, що суддя неналежним чином організував процес через те, що перебував в нарадчій кімнаті по іншій справі, яку слухав позачергово не свідчать про наявність підстав для усунення судді від участі у розгляді справи, адже положення КПК України визначають декілька категорій справ, які повинні слухатись невідкладно в день їх надходження. Перебування судді у нарадчій кімнаті є поважною об`єктивною причиною і свідчить про те, що суддя виконує свої обов`язки, перебуває на робочому місці та не вказує на порушення суддею «розпорядку робочого дня», згідно тверджень заявниці.

Участь судді у проведенні кваліфікаційного оцінювання не є одноденною процедурою, оскільки передбачає декілька етапів, відтак той факт, що суддя ще не пройшов всі етапи оцінювання не може свідчити про його непрофесіоналізм, а тим більше про упередженість.

Суд також враховує практику ЄСПЛ при розгляді поданої заяви та в цьому контексті вважає за необхідне відзначити наступне.

Так, розглядаючи заяву про відвід, суд враховує те, що відповідно до усталеної практики Європейського Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. Крім того, приймає до уваги те, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. В ході розгляду даної заяви протилежного доведено не було.

У контексті об`єктивного критерію, окремо від поведінки судді, слід визначити, що переконливих фактів, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суду в ході розгляду заяви не встановлено. Фактично всі доводи заявника зводяться до непогодження з несвоєчасним розглядом або не проведенням розгляду скарги. При цьому, суд враховує практику ЄСПЛ, яка свідчить про те, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими

Таким чином, приймаючи до уваги вищенаведені мотиви, приходжу до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити, оскільки в ході розгляду справи не здобуто належних доказів та не встановлено достатніх підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 8, 75, 80, 81 КПК України, -

постановив:

У задоволенні заяви про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_4 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1