Справа №: 398/1859/18
провадження №: 1-кс/398/563/18
УХВАЛА

"15" червня 2018 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_4., при секретарі ОСОБА_5.,

за участю прокурора ОСОБА_6. ,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися в суд з клопотанням , в якому просили суд частково скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.04.2018 року на земельні ділянки , в тому числі земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:0:650 та :02:000:0:651 , власником яких була померла ОСОБА_3 межах кримінального провадження № 0000121 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 21 травня 2018 року вони як спадкоємці після померлої ОСОБА_3 отримали свідоцтва про право на спадщину за заповітом на дані земельні ділянки, але не можуть зареєструвати за собою право власності на дані земельні ділянки , так як на них накладений арешт. Заявники зазначають, на даний час поновлена реєстрація СВК « Агрофірма Маріампольська» , а саме трудовому колективу повернуті права власності на сільськогосподарський виробничий кооператив «« Агрофірма Маріампольська» , а наявність арешту позбавляє їх права користування належним майном, а тому арешт підлягає скасуванню.

В судовому засіданні з»ясовано, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженню здійснюється СУ ГУНП в Кіровоградській області.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши прокурора, заявника ОСОБА_1 суд вважає, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України(далі - КПК України), якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, у відповідності до ч. 2ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до пункту 3 підпункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року за № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» Вищим спеціалізованим Судом України орієнтовано, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. З ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо). Вищий спеціалізований Суд України зауважує, що у таких випадках не можна керуватися положеннями ч. 1 ст. 32 КПК, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Відповідно до п.2 ч.2ст.304 КПК України, скарга повертається якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

15.06.2018 р. до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов лист Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області про те, що 08.06.2018 р. матеріали кримінального провадження №0000121 від 02.04.2018 р. були витребувані на запит до ГУНП в Кіровоградській області. Прокуратурою Кіровоградської області буде визначено підслідніть даного кримінального провадження за СУ ГУНП в Кіровоградській області.

Виходячи з встановлених обставин та вимог КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання особам, що її подали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз'яснити право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна до суду за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про скасування арешту майна оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Керуючись ст. КПК України , слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна - повернути заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: