печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Акварелі Девелопмент Холдінг» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 у рамках кримінального провадження № 0000585,

В С Т А Н О В И В :

06.06.2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» в порядку ст. 174 КПК України.
ОСОБА_3 у вимогах внесеного клопотання просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 р. на земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:5006, яка знаходиться за адресою: м. Вишневе, вул. Ватутіна, Києво-Святошинського району, Київської області, із забороною відчуження, розпорядження та/або користування земельною ділянкою.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170 КПК України, також посилається на те, що накладений арешт грубо порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, вказує, що земельна ділянка не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України.
У судове засідання особа, яка заявила клопотання не з`явився. До суду ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, вимоги визначені у клопотанні підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Особа, за клопотанням якої було арештовано майно у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням про скасування арешту майна та провадження № 757/20400/18-к за клопотанням про арешт майна, приходить до наступного висновку.
Слідчим управлінням прокуратури Київської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000585, за фактом неправомірних дій службових осіб Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області та Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Київській області при виділені земельної ділянки площею 5, 6 га та видачі дозвільних документів на забудову у м. Вишневе, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:5006, яка знаходиться за адресою: м. Вишневе, вул. Ватутіна, Києво-Святошинського району, Київської області, із забороною відчуження, розпорядження та/або користування земельною ділянкою.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
При цьому, при вирішенні клопотання в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя надає оцінку лише обгрунтованістю підстав для скасування арешту майна, не оцінюючи дотримання вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, оскільки є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Із мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 вбачається, що підставою накладення арешту на земельні ділянки належні ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Як вбачається із матеріалів клопотання, земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:5006, була передана ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» 24.02.2014 р. на строк до 15.11.2023 року на підставі договору суборенди земельної ділянки від 24.02.2014, який зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 27.02.2014 відповідно до витягу № 18379377 та акту прийому-передачі земельної ділянки від 05.05.2014.

В той же час із наданих адвокатом ОСОБА_3 матеріалів вбачається, що постановою Вищого господарського суду України від 07.04.2015 р. залишено без змін постанову Київського апеляційного господарського суду від 10.02.2015 р., якою рішення місцевого господарського суду в частині визнання недійсним договору суборенди земельної ділянки, укладеного Комунальним підприємством «Фонд сприяння залученню інвестицій у будівництво» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Акварелі девелопмент холдінг» від 24.02.2014, зареєстрованого 27.02.2014, номер запису 4820045, розірвання договору оренди земельної ділянки, укладеного Вишневою міською радою та Комунальним підприємством "Фонд сприяння залученню інвестицій у будівництво" від 15.11.2013 № 6-5/13, зареєстрований 18.12.2013, номер запису 3983372 скасовано; у цій частині прийнято нове рішенні про відмову в задоволенні позовних вимог; в іншій частині рішення місцевого господарського суду залишено без змін.

Окрім цього, адвокат вказує та надав підтвердженн того, що постановою Київського апеляційного господарського суду від 07.03.2017 р. рішення господарського суду міста Києва від 25.01.2017 року було скасовано в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсним Договору оренди земельної ділянки від 15.11.2013 року, Договору суборенди земельної ділянки від 24.02.2014 року та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Постановою Вищого господарського суду України від 12.07.2017 р. постанову Київського апеляційного господарського суду від 07.03.2017 року у справі № 910/17949/16 залишено без змін.

З огляду на зазначене слід дійти висновку про те, що посилання на неправомірність укладання між КП «Фонд сприяння залученню інвестицій у будівництво» Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області та ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» договору суборенди від 24.02.2014 р., що надало право ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» користування земельною ділянкою, які лягли в основу підстав застосування заходу забезпечення кримінального провадження є безпідставними з урахуванням вище згаданих судових рішень.

Вказані обставини та доводи представника ТОВ "Акварелі Девелопмент"не були досліджені під час вирішення питання про накладення арешту на майно внаслідок відсутності останнього під час розгляду поданого клопотання.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів відсутні відомості вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України та прокурором не доведено зворотнього, а відтак посилання на наявність правових підстав, передбачених ч. 3 ст. 170 КПК України, на думку слідчого судді, є необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства.

Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні службовим особам ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» повідомлено про підозру, при цьому слід наголосити на тому, що відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 30.11.2016 року, тобто за досить тривалий період часу не доведено, що ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» має відношення до розслідуванного кримінального провадження та відомості про яке не внесені до ЄРДР.

Тобто, ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» не є жодним, з перелічених у ст. 170 КПК України, суб`єктом кримінального провадження арешт на майно якого можливо накласти.

Крім того, із матеріалів провадження за клопотанням про скасування арешту майна вбачається повторність накладення арешту на земельну ділянку з тих же підстав, що і при первинному зверненні органу досудового розслідування з клопотанням про арешт майна, який в подальшому було скасовано.

А відтак, слідчий суддя вважає доведенними твердження представника заявника ОСОБА_3 , що ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг» є законним та добросовісним набувачем права користування арештованою земельною ділянкою.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Враховуючи, що наведені обставини, які в силу відсутності представника володільця майна не були відомі слідчому судді, свідчать про необгрунтованість накладеного арешту, подане клопотання слід задовольнити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2,132, 170-175, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 р. (№ 757/20400/18-к) на земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:5006, яка знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Ватутіна, в тому числі заборону на її відчуження, користування та/або розпорядження нею.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1