ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 196/110/18
УХВАЛА

іменем України

"06" вересня 2018 р. смт. Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та представника потерпілих адвокатом ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 та законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_8 ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву потерпілих ОСОБА_4 і ОСОБА_5 та їх представника адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючому судді ОСОБА_10 в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.121, ч. 4 ст. 296 КК України (кримінальне провадження № 0000456),

В С Т А Н О В И В:

22 серпня 2018 року з ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2018 року до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява потерпілих ОСОБА_4 і ОСОБА_5 та їх представника адвоката ОСОБА_6 від 23.07.2018 про відвід головуючому судді ОСОБА_10 в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.121, ч. 4 ст. 296 КК України.

Згідно заяви потерпілі та їх представник посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, стверджують про існування обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_10 , про які їм стало відомо після початку судового розгляду, зокрема:

-вказані учасники судового засідання не погоджуються з рішенням судді про допит в судовому засіданні свідків сторони захисту, при цьому, рішення про їх допит не відображено в ухвалі суду про призначення справи до судового розгляду, а також з рішення головуючого про задоволення клопотання сторони захисту щодо долучення до справи документів (звукозапису телефонної розмови) та речового доказу;

-при прийнятті рішення про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому суд зазначив про оскарження такого рішення до апеляційного суду, що не відповідає вимогам кримінально-процесуального законодавства;

-заявники посилаються на те, що після допиту потерпілого ОСОБА_4 головуючий не надав можливості трьом іншим потерпілим поставити йому запитання та не повідомив про заміну секретаря судового засідання яка, в свою чергу, не повідомила про фіксування судового засідання і умови такого фіксування, крім того, суддею спонукається прокурор до надання відповідей на питання захисника і оголошено двомісячна перерва в зв`язку з черговою відпусткою, що унеможливлює дотримання засади розумності строків кримінального провадження.

Крім того, представником потерпілих адвокатом ОСОБА_6 подано до суду доповнення до заяви про відвід, в якій він просить врахувати, що при прийнятті рішення про продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу до 20.09.2018, головуючий суддя ОСОБА_10 завідомо створила умови при яких дія такого заходу буде закінчена, так як наступне судове засідання призначено на 25.09.2018.

В судовому засіданні представник потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 підтримав подану заяву про відвід судді з підстав, наведених у вказаній заяві і доповненні до неї. Крім того, представник потерпілих зазначив, що головуючий суддя ОСОБА_10 продовживши дію запобіжного заходу обвинуваченому до 20.09.2018 завідомо створила умови за яких дія такого запобіжного заходу буде припинена, оскільки, наступне судове засідання призначено на 25.09.2018, що беззаперечно свідчить про упередженість головуючого судді.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_4 підтримав подану ним заяву про відвід головуючому судді з мотивів і підстав зазначених в ній та доповнив, що вважає судовий розгляд самого кримінального провадження таким, що не направлений на встановлення обставин, які підлягають перевірці в судовому засіданні.

Потерпілий ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав подану ним заяву про відвід головуючого судді та зазначив, що головуючим оголошено перерву в судовому засіданні на тривалий час, що приводить до затягування розгляду справи.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечуючи проти заявленого відводу пояснила, що наведені в заяві про відвід підстави стосуються фактично незгоди потерпілих та їх представника з прийнятими головуючим суддею ОСОБА_10 процесуальними рішеннями, що не може бути підставою для відводу судді та не свідчить про упередженість останнього.

Потерпілий ОСОБА_7 та законний представник неповнолітнього потерпілого ОСОБА_8 ОСОБА_9 підтримали заявлений головуючому судді ОСОБА_10 відвід.

Обвинувачений ОСОБА_11 та його захисник адвокат ОСОБА_12 надали до суду заперечення на заяву про відвід в якій просили в її задоволенні відмовити, оскільки відсутні обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді. Так під час проведення судових засідань, судом дотримано порядок проведення судового розгляду; судом не надавалося жодної оцінки щодо належності та допустимості заявлених учасниками кримінального провадження доказів, що як наслідок вказує на відсутність підстав вважати, що суд безпідставно врахував той чи інший доказ (в тому числі сторони захисту); судовий розгляд перебуває на стадії дослідження доказів, при цьому судовий процес відбувається з забезпеченням засади кримінального судочинства, передбаченої ст. 22 КПК України, а саме змагальності сторін. Просять розглядати заяву про відвід без їх участі.

Представник служби у справах дітей Царичанської райдержадміністрації та особа, якій заявлено відвід суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_10 , будучи повідомленими про час та місце розгляду питання про відвід судді, в судове засідання не з`явилися та свої пояснення до суд не надали.

Вирішуючи заяву про відвід головуючого судді, суд виходить з наступного.

Стаття 75 КПК України передбачає обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні. До них відноситься:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно положень ст. 321 КПК України, головуючий у судовому засіданні спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Частина 2 ст. 349 КПК України, обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду.

Суд вважає, що рішення головуючого судді пов`язані з вирішенням питання про об`єм досліджуваних доказів чи порядок їх дослідження, не можна вважати обставинами, що свідчать про наявність упередженості головуючого при веденні судового засідання. Тобто, дані обставини не можуть свідчити про наявність об`єктивних побоювань потерпілих та їх представника в упередженості судді.

При цьому суд звертає увагу, що вразі незгоди потерпілих та їх представника з рішеннями головуючого судді щодо об`єму дослідження доказів, такі обставини можуть слугувати підставою для апеляційного оскарження остаточно рішення по справі, що передбачено статтями 409 та 410 КПК України та може бути предметом дослідженням судом апеляційної інстанції.

Крім того, твердження потерпілих про створення у них враження про упереджене ставлення до них з боку головуючого судді, що ґрунтується на відношенні до них в судовому засіданні як до обвинуваченого, не можуть свідчити на користь висновку про упередженість судді і не може бути підстав для відводу головуючого, оскільки таке твердження не підтверджено фактичними даними і ґрунтується на суб`єктивному емоційному враженні потерпілих. При цьому рівність всіх учасників судового засідання перед судом, без будь-яких привілеїв чи обмежень є однією з засад кримінального провадження направленої на безсторонній та справедливий судовий розгляд (ст. 10 КПК України).

Щодо твердження потерпілих та їх представника про недотримання головуючим суддею розумності строків при розгляді даного кримінального провадження судом встановлено, що в провадженні судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_10 вказане кримінальне провадження перебуває 7 місяців протягом цього часу проведено 12 судових засідань та на даний час судом досліджуються докази надані сторонами, що не може свідчити про упередженість головуючого судді.

Твердження представника потерпілих адвоката ОСОБА_6 щодо завідомого створення суддею ОСОБА_10 умов, за яких може бути припинена дія запобіжного заходу обвинуваченому через те, що дія такого заходу продовжена до 20.09.2018 в той час коли наступне судове засідання призначено на 25.09.2018, не можуть бути врахована судом як підстава для відводу, так як таке посилання стосується факту та подій, які ще не відбулися та не настали, а отже, не можуть бути прийняті судом як достовірні.

Таким чином, потерпілими та їх представником не зазначено та не доведено наявності жодних обставин, що свідчать про наявність підстави для відводу головуючому судді, передбачених ст. 75 КПК України, тому такий відвід є безпідставним та в його задоволенні слід відмовити.

Такий висновок відповідає правовим позиціям, висловленим у рішеннях Європейського Суду з прав людини, в аналогічних справах щодо порушення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, де зазначено, що кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий та відкритий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Зокрема в рішенні Мироненко та Мартенко проти України» від 10 грудня 2009 р. ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 75, 80-83 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви потерпілих ОСОБА_4 і ОСОБА_5 та їх представника адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючому судді ОСОБА_10 в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.121, ч. 4 ст. 296 КК України (кримінальне провадження № 0000456), відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1