печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 червня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
06.06.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження клопотання прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000525.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000525 від 19.02.2016, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що невстановлені досудовим розслідуванням особи в період 2015-2018 р.р. вчинили ухилення від сплати податків у особливо великому розмірі, шляхом надання відомостей та документів від суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками фіктивності для подальшого відображення їх в документах податкової та бухгалтерської звітності товариств з метою мінімізації податкового навантаження.

Зокрема встановлено, що невстановленими досудовим розслідуванням особами залучено до протиправної діяльності наступні суб`єкти господарської діяльності: ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» (). Указані підприємства у документах податкового обліку та митних документах, відобразили операції з імпорту товарів у великих розмірах.

Згідно відомостей АС «Податковий Блок» жодне з указаних підприємств не подало до податкового органу повідомлення за формою 20-ОПП (про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність). Вказане свідчить про відсутність можливостей для зберігання ТМЦ. Аналізом документів податкової звітності та відомостей Єдиного реєстру податкових накладних виявлено відсутність господарських операцій з оренди (іншого права користування) складських чи інших приміщень. Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 05.06.2018 №№ 126321730, 126322329, 126322532, права власності (користування) будь-якими об`єктами нерухомого майна у ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» (), відсутні.

В ході оглядів встановлено відсутність вказаних підприємств за податковими адресами. Крім того з метою вручення повісток керівникам вказаних підприємств були здійснені дзвінки за телефонами вказаними в реєстраційних даних та виявлено що телефони заходяться поза зоною досяжності (вимкнені).

Згідно Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» () мають обліковані суми ліміту ПДВ, що фактично свідчить про те, що частина імпортованого товару нібито зберігається на складах.

Проаналізувавши покупців ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» () встановлено, що основними покупцями вказаних підприємств є ТОВ «Гаран ЛТД» (), ТОВ «Аверсбей» (), ТОВ «Санвентікс» (), ПП «Конгрес-Ескорт» (), ТОВ «Айс Пром» (). Вказані підприємства згідно ЄРПН здійснюють підміну номенклатури придбаного та реалізованого товару, що свідчить про формування фіктивного податкового кредиту з ПДВ, по ланцюгу постачання, для підприємств реального сектору економіки. При цьому фактичну можливість для формування фіктивного податкового кредиту з ПДВ надають ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» ().

Таким чином невстановлені досудовим розслідуванням особи, незаконно формують податковий кредит з ПДВ вигодонабувачам з числа підприємств реального сектору економіки, за рахунок використання в ланцюгу постачання підприємств з ознаками «фіктивності» таких як ТОВ «Неклер Ленд», ТОВ «РКС Агросейл», ТОВ «Компанія Сарекс» та підміни номенклатури товарів.

Згідно інформації бази даних «Архів електронної звітності СЕА ПДВ», на спеціальних рахунках з ПДВ перерахованих суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності, відкритих у Держказначействі України сума лімітів податкового кредиту становить, відповідно: у ТОВ «Неклер Ленд» () - 2,9 млн.грн. ПДВ, ТОВ «РКС Агросейл» () - 18,8 млн.грн. ПДВ, ТОВ «Компанія Сарекс» () 2,3 млн.грн. ПДВ, і в подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки.
Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ): ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл», ТОВ «Компанія Сарекс» (), на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом протиправної діяльності, отримана внаслідок проведення незаконної діяльності та може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що надасть змогу останнім, ухилитись від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку на суму понад 24 млн. грн., тобто у особливо великих розмірах, і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Згідно з п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по: ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» (), ТОВ «Компанія Сарекс» (), на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1