УХВАЛА

18 жовтня 2018 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні в м. Бориспіль клопотання слідчого СВ ВП а/п «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

До суду із даним клопотанням звернувся слідчий СВ ВП а/п «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Своє клопотання обґрунтував тим, що слідчим відділенням ВП в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000113, внесеному 14.10.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом використання завідомо підробленого документа, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 13.10.2018 року о 13 год. 00 хв., в терміналі «Д» ДП «МА «Бориспіль» за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, під час здійснення оформлення пасажирів рейсу № 185, сполученням «Київ-Рига», було виявлено громадянина Республіки Конго ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час проходження паспортного контролю пред`явив посвідку на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що містить ознаки підробки.

Так, відповідно до висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документа від 13.10.2018, проведеної інспектором прикордонної служби майстром групи поглибленої перевірки документів відділення контролю другої лінії відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (Термінал D) ОКПП «Київ» ДПС України старшим прапорщиком ОСОБА_5 , документ не дійсний, про що свідчить наступне: обкладинка документу не відповідає зразку. Тиснення золотою фольгою імітовано; фоновий малюнок на сторінці з установчими даними нанесено іншим друком (оригінал офсетний друк). Мікротексти імітовано., постійні та змінні реквізити не відповідають оригіналу (в оригіналі постійні реквізити офсетний друк, змінні голковий (матричний) друк); флуорисценція в УФЛ променях довжиною 365 нм відрізняється від оригіналу. Меланжеві волокна імітовані. Імітація водяних знаків.

Крім того, громадянин Республіки Конго ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час здійснення оформлення пасажирів рейсу № 185, сполученням «Київ-Рига», та проходження паспортного контролю пред`явив паспорт громадянина Республіки Конго № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на сторінці 32 якого знаходиться штамп Святошинського РВ ГУДМС України в м. Києві про видачу 05.08.2018 посвідки на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 та печатка Державної міграційної служби України № 80.32.2, які відповідно теж містять ознаки підробки.

У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені у посвідці та паспорті невідповідності мають кримінальне походження, 13.10.2018 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, у ОСОБА_3 вилучено посвідку на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також паспорт громадянина Республіки Конго № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В зв`язку з цим , слідчий просить суд накласти арешт на вищезазначене майно.

Дослідивши матеріали клопотання суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає , що зазначені матеріальні об`єкти можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі були предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягають перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним та враховуючи, що вилучені 13.10.2018 у ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідка на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 та паспорт громадянина Республіки Конго № НОМЕР_2 , вважаються тимчасово вилученим майном, є предметом кримінального правопорушення, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речових доказів, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню.

З огляду на зазначене, прихожу до висновку, що слідчим доведено необхідність застосування арешту до вищезазначеного майна.

Керуючись ст.ст.167,170-173,175 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 13.10.2018 року в ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, у громадянина Республіки Конго ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме посвідку на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також паспорт громадянина Республіки Конго № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які є речовими доказом та предметом кримінально протиправних дій, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Виконання ухвали про накладення арешту доручити слідчому СВ ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУНП в Київській області капітану поліції ОСОБА_6 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти діб з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1