Справа № 305/1057/16-к
Номер провадження 1-кп/305/59/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.10.2017 року. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
за участю : секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою суду від 27.01.2017 року змінено ОСОБА_4 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт без застосування електронного засобу контролю за місцем його проживання в АДРЕСА_1 строком на один місяць, починаючи з 27 січня 2017 року по 27 лютого 2017 року, звільнивши його з-під варти негайно. Покладено на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки прибувати до суду за першою вимогою та не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу суду. Справу призначено до розгляду на 23 лютого 2017 року.
Згідно з ухвалою Рахівського районного суду від 01.06.2017 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про обрання щодо нього запобіжного заходу, оскільки останній не з`являвся на виклики до суду, а ухвалою Рахівського районного суду від 06.07.2017 року було оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_4 у зв`язку з тим, що обвинувачений зник з місця постійного проживання.
Прокурор Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури - ОСОБА_3 , заявила клопотання про обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу тримання під вартою, оскільки він перебуваючи на волі ухилятиметься від правосуддя, підтвердженням чого є зникнення його з місця проживання після заміни щодо нього запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт. Крім цього, ОСОБА_4 схильний до вчинення кримінальних правопорушень, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, однак на шлях виправлення не став, тому застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією від суспільства, не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.
Мотивоване клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 прокурором подано в письмовій формі.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні залишили на розсуд суду питання обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд дійшов до наступного висновку.
Згідно з вимогами ст. 331 КПК України під час судового розгляду, суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта,..." чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність в обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Вирішуючи питання про доцільність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує дані про особу обвинуваченого, а саме те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, на шлях виправлення не став, а отже схильний до вчинення правопорушень. Крім того, будучи звільненим з під варти згідно з ухвалою Рахівського районного суду від 27.01.2017 року, ОСОБА_4 зник з місця проживання, у зв`язку з чим його було оголошено розшук, а отже обвинувачений може й надалі переховуватися від правосуддя. Беручи до уваги те, що не застосування щодо обвинуваченого вказаного у клопотанні прокурором запобіжного заходу унеможливить забезпечення явки обвинуваченого до суду, стане перешкодою здійсненню кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , а отже, з метою недопущення продовження злочинної поведінки обвинуваченого та переховування його від суду, суд вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на шістдесят діб.
Між тим, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.
Обставинами при визначенні у даному випадку розміру застави є: всі обставини кримінального правопорушення - це обґрунтоване обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, майновий та сімейний стан підозрюваного та його характеристика, зокрема ОСОБА_4 не одружений, не працює, а критеріями - те, що розмір застави: достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, не буде за відомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.
Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа обвинувачується.
Злочин, у вчинені якого обвинувачується ОСОБА_4 відноситься до групи тяжких злочинів, тому межі розміру застави встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 131-213, 331 КПК України,
УХВАЛИВ:
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, військовозобов`язаного, не працюючого, не одруженого, раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто з 12 жовтня 2017 року по 11 грудня 2017 року.
У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити з-під варти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомити про це суд.
З моменту звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатися із місця постійного проживання АДРЕСА_1 без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 до 11.12.2017 року.
У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1
Суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1