печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 жовтня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005424 від 28.10.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст. 259 КК України,за погодженням прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання підтримано прокурором ОСОБА_3 та обгрунтовано наступним. У провадженні СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходяться матеріали кримінального провадження № 0005424 від 28.10.2017 року, за підозрою: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Вороніж, Шосткинського р-ну, Сумської області, Україна, громадянина України, Українця, освіта повна середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, зі слів раніше судимого ,у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням вважає, що ОСОБА_4 , 27.10.2017 року приблизно о 21:11 годині, за адресою: м. Київ вул. Хрещатик, 13, маючи умисел на порушення громадської безпеки, в частині надання недостовірної інформації про загрозу вибуху і поширення неправдивих відомостей, створення обстановки загального страху, паніки, та порушення безпеки суспільства, здійснив дзвінок із таксофону, абонентський номер НОМЕР_1 , який належить ПАТ «Укртелеком» на спецлінії «102» та оператору чергової частини завідомо неправдиво повідомив про замінування станції метро «Хрещатик», КП «Київський метрополітен», розташованого за адресою м. Київ вул. Хрещатик, 19-А, в якому в цей час знаходились пасажири, та обслуговуючий персонал.

Після чого, приблизно о 28.10.2017 року, ОСОБА_4 був затриманий працівниками поліції та під час проведення огляду місця події останні показав таксофон з якого безпосередньо із якого і було здійснено повідомлення на спецлінію «102».

28.10.2017 підозрюваного ОСОБА_7 було затримано за ст. 208 КПК України.

28.10.2017 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколами огляду місця події від 28.10.2017, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 .

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Ці ризики є реальними та обґрунтовуються тим, що в разі визнання підозрюваного винним у вчиненні вищезазначеного злочину йому загрожує реальна міра покарання, тому останній з метою уникнення кримінальної відповідальності або пом`якшення покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків. Крім того, ОСОБА_4 на момент його затримання не працював, офіційного джерела доходів не мав, соціально-корисною працею не займався, вів асоціальний образ життя, не має постійного місця проживання, у зв`язку з чим, є підстави вважати, що і в подальшому останній може продовжити свою злочинну діяльність щодо вчинення інших корисливих злочинів.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими, вони виправдовують даний запобіжний захід. Дані ризики виключають можливість застосування іншого запобіжного заходу до підозрюваного, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки підозрюваного. Такий запобіжний захід при обґрунтованій підозрі відповідає характеру, тяжкості, не надає можливості перешкоджати встановленню істини, інтересам слідства та правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Запобігти вказаним ризикам неможливо шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з тим, що жодний більш м`який захід не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 вказуючи на необґрунтованість підозри, просили застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує клопотання, дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.І ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України,про що свідчать надані прокурором матеріали.

ОСОБА_4 органами досудового розслідування в порядку ст.ст.208-211 КПК України затримано 28.10.2017 та йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч 1 ст.259 КК України.

Відповідно до ч.І ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слідчий суддя, вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховує тяжкість покарання за ч.1 ст.259 КК України у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років, особу підозрюваного, який не має самостійного доходу, місця проживання, а його реєстрація є формальною, вік та стан його здоров`я, відсутність будь-яких соціальних зв`язків , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, що підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилаються слідчий, прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні, вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, відтак клопотання підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Враховуючи наведене, керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,183,184, 192-194,196,197,202,205,395,532,534 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
застосувати до підозрюваного: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Вороніж, Шосткинського р-ну, Сумської області, Україна, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, зі слів раніше судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 03.20 год. 28.10.2017.

Строк дії ухвали - до 26 грудня 2017 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у виді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, що складає 32 000,00 грн. (тридцять дві тисячі гривень).

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р 2089; отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк Державна казначейська служба України м. Київ; призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) , від (дата ухвали), по справі №, кримінальне провадження №, внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції) .

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати на виклик до органу досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, а саме з м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання слідчому ОСОБА_6 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового слідства до 26 грудня 2017 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити підозрюваному, що, у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського слідчого ізолятора .

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського слідчого ізолятора

негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_4 та повідомити усно і письмово слідчого , прокурора та слідчого судді Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосування запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити застоводавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1