Справа №: 398/529/17
провадження №: 1-кп/398/339/17
УХВАЛА
Іменем України
"12" грудня 2017 р. . Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрія об`єднане кримінальне провадження, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 31 травня 2017 року об`єднане кримінальне провадження призначено до судового розгляду. В судові засідання, призначені на 28.07.2017, 30.08.2017, 13.10.2017, 22.11.2017 року обвинувачений не з`явився.

22.11.2017 року судом було постановлено ухвалу про розшук та дозвіл на затримання обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

12.12.2017 року о 07 годині 55 хвилин обвинуваченого ОСОБА_5 було затримано на підставі ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22.11.2017 року та 12.12.2017 доставлено до суду для розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

12.12.2017 року судове провадження у справі було відновлено.

В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого строком на два місяці. В обґрунтування клопотання прокурор зазначив про існування ризиків, передбачених п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може і далі переховуватися від суду, оскільки він навмисно ухиляється від суду, порушує покладені на нього обов`язки, що дає підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора про застосування до нього запобіжного заходу, погодився з клопотанням захисника про застосування до нього домашнього арешту в нічний час за місцем його проживання в АДРЕСА_1 , оскільки постійно там проживає з сестрою та зятем, працює, хоча й неофіційно, запевнив, що буде вчасно прибувати на виклики суду. Пояснив, що в судове засідання 28.07.2017 року не з`явився, оскільки його цивільна дружина перебувала в лікарні, про наступні судові засідання він не був повідомлений, оскільки не отримував повістки, щодо пояснень ОСОБА_6 , який є його зятем та мешкає разом з ним, та рапорта працівника поліції щодо незнаходження його за місцем проживання, пояснив, що він іноді ночує у своїй цивільній дружини, але постійно проживає по АДРЕСА_1 .

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу пов`язаного з триманням під вартою, заявив клопотання про застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не, а саме домашнього арешту в нічний час за місцем його проживання в АДРЕСА_1 , враховуючи особу обвинуваченого, повне визнання ним вини, наявність роботи.

Заслухавши прокурора, обвинуваченого, захисника суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 12 КК України злочини, передбачені ч. 2 ст. 185 КК України у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 є злочинами середньої тяжкості, санкцією даної частини статті передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до п`яти років.
В той же час, загальний розмір матеріальної шкоди завданої злочинами складає 1570 грн. 00 коп., цивільні позови потерпілими не заявлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать також і про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор.

Враховуючи поведінку обвинуваченого до затримання, суд дійшов висновку, що існує передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України ризик, що обвинувачений переховуватиметься від суду, оскільки під час судового провадження обвинувачений неодноразово допустив неявку в судове засідання, не попередивши суд про причини неявки.

В той же час, відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує, що ОСОБА_5 має незняту та непогашену судимість, має місце реєстрації та постійне місце проживання, не перебуває на обліку у лікаря-психіатра, перебуває на обіку у лікаря-нарколога з 2003 року, працює неофіційно, за місцем проживання характеризується позитивно.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Твердження про те, що ОСОБА_5 неодноразово не з`являвся в судові засіданні не є визначальною вимогою для суду щодо обов`язкового застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. В судовому засіданні прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, щодо обвинуваченого слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, оскільки саме цей запобіжний захід, на думку суду, є достатнім для запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України..

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки передбачені п.1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176-178, 181, 194 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому ОСОБА_5 залишати будинок АДРЕСА_1 без дозволу суду у період часу з 20.00 години до 07.00 години наступного дня;

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду.

- не відлучатись із населеного пункту за місцем проживання м. Олександрія, Кіровоградської області.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Виконання ухвали доручити начальнику Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області.

Строк дії ухвали по 12 лютого 2018 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1