Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.12.2017 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
В С Т А Н О В И В :
Слідчий Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_8 , звернувся до суду в межах кримінального провадження № 0000292 від 06.12.2017 року, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .
Матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових 06.12.2017 року за № 0000292 стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, а саме у здійсненні незаконної угоди, об`єктом якої є людина, а саме вербування та переміщення кількох людей, вчинених з метою сексуальної експлуатації, з використанням уразливого стану останніх, за попередньою змовою групою осіб.
Підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.
Підставами для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність указаних ризиків, а саме те, що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий зазначає, що підозрюваний ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 149 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 12 років з конфіскацією майна або без такої, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам. У зв`язку з чим звертається з даним клопотанням до суду.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, прокурор також просив клопотання задовольнити з викладених у ньому підстав.
Захисник заперечував щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 у виді тримання під вартою та просили обрати домашній арешт, підозрюваний підтримав захисника.
Заслухавши слідчого, прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими воно ґрунтується, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання виходячи з наступного.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.
Розмір застави, як зазначено в ч. 4 ст. 182 КПК України визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального провадження, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Розмір застави повинен бути об`єктивно спроможний забезпечити виконання підозрюваним обов`язків та одночасно не бути для нього завідома непомірним.
Таким чином, для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього законом обов`язків, враховуючи вимоги ст. 182 КПК України, суд вважає, пропорційним тому ступеню небезпеки, ризик якого залишився з огляду на обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, а саме, що підозрюваний ОСОБА_7 раніше не судимий, маючий постійне місце реєстрації та проживання, працюючий асистентом доктора SRH Гера клінікум, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 528 600 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідома непомірним для ОСОБА_7 суд не вбачає.
Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_7 такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства, а тому підлягає задоволенню.
Обираючи такий запобіжний захід, як тримання під вартою, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, що підтверджується наданими доказами, тяжкість покарання, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: незаконно впливати на потерпілого, переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Керман, Іран, громадянина Ірана, з вищою освітою, працюючого асистентом доктора SRH Гера клінікум, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, з подальшим утриманням у Київському СІЗО.
Визначити розмір застави у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 528 600 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: 2089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві, , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного, після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з - під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали становить шістдесят діб, тобто до 15.02.2018 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направити до Київського СІЗО для подальшого утримання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1