Справа № 527/2619/17
провадження № 1-кс/527/681/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 грудня 2017 року м.Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретареві ОСОБА_2 ,
з участю:
прокурорів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
слідчого - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
підозрюваного - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глобине Полтавської області клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 309, ч. 3 ст. 299 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пустовійтове Глобинського району Полтавської області, українця, громадянина України, освіта неповна середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , раніше судимого:

-24.09.2007 року вироком Глобинського районного суду Полтавської області за ч.2 ст. 307, ст. 69, ч.2 ст. 315, ст. 70, 75, ст. 104 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років з іспитовим строком 2 роки;

- 26.05.2008 року вироком Глобинського районного суду Полтавської області за ч. 2 ст. 307, ст. 69, ч.2 ст. 309, ч.2 ст. 296, ч.1 ст. 185, ст. 70, 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 5 років 6 місяців . Звільнився 10.02.2012 року умовно-достроково, не відбутий строк покарання 1 рік 6 місяців 2 дні ;

- 31.03.2014 року вироком Глобинського районного суду Полтавської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 3 роки 6 місяців, за ч.2 ст. 309 КК України виправдано; звільнився 7.07.2017 року з Кременчуцької виправної колонії (№69) по відбуттю строку покарання;

ВСТАНОВИВ :
22 грудня 2017 року слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням погодженим прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 309, ч. 3 ст. 299 КК України ОСОБА_7 .
Мотивував наступним. 19.08.2017 на підставі ухвали слідчого судді Глобинського районного суду ОСОБА_8 від 10.08.2017 був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: будинок АДРЕСА_2 .

В ході обшуку в приміщенні господарської споруди було виявлено паперовий згорток із подрібненою речовиною рослинного походження, а також при вході саморобний пристрій для куріння, виготовлений із полімерних пляшок із нашарування речовини коричневого кольору.

19.08.2017 слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 відомості про вказаний злочин було внесено до ЄРДР під № 0000598 з кваліфікацією за ч.1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, щоу невстановлений час та в невстановленому місці громадянин ОСОБА_7 , маючи не зняту та не погашену судимість за вчинення злочину, передбаченого ст. 307 КК України, незаконно придбав наркотичний засіб канабіс, чим вчинив незаконне придбання наркотичного засобу. Знаючи про його наркотичні властивості, не маючи передбаченого законодавством дозволу, з метою власного вживання та без мети збуту, ОСОБА_7 незаконно зберігав вказаний наркотичний засіб у господарській будівлі за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , періодично вживав його шляхом куріння, використовуючи для цього саморобну конструкцію, виготовлену із двох полімерних пляшок.

Згідно висновку експерта № 2565 від 23.08.2017 року надана на дослідження речовина рослинного походження зеленого кольору має ботанічні ознаки рослини коноплі, містить тетрагідроканнабінол і є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в перерахунку на суху речовину становить 34,132 г.

Згідно висновку експерта № 2564 від 23.08.2017 року нашарування речовини коричневого кольору, яка міститься на поверхні наданої на експертизу саморобної конструкції, містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено екстракт канабісу. Маса екстракту канабісу у висушеному стані становить 0,048 г.

Продовжуючи свою злочину діяльність, ОСОБА_7 19.11.2017, застосовуючи жорсткі методи, вчинив знущання над твариною, що відноситься до хребетних, а саме над котом, належним ОСОБА_10 , яке виразились у завданні болю та страждань тварині, і в результаті призвело до каліцтва кота.

25.11.2017 слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_11 відомості про даний злочин було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000933 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 299 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 листопада 2017 року близько 14 год., ОСОБА_7 , перебуваючи у будинку за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , маючи умисел на знущання над твариною, порушуючи моральні принципи суспільства в частині ставлення до тварин, з використанням жорстоких методів, діючи умисно, з особливою жорстокістю, активним способом та з хуліганських мотивів, використовуючи канцелярський ніж відрізав котові на прізвисько « ОСОБА_12 », який належить ОСОБА_10 , 2/3 частини хвоста, один сім`яник та ліву вушну раковину, а також заподіяв поранення у вигляді різаної рани в області крупа, в результаті чого заподіяв тварині зазначені тілесні ушкодження.

В діях підозрюваного ОСОБА_7 вбачаються ознаки злочинів, передбачених ч.2 ст.309, ч.3 ст. 299 КК України, про що 20.12.2017 року останнього повідомлено про підозру.

В клопотанні зазначено, що участь ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.309, ч.3 ст. 299 КК України підтверджується доказами: показаннями свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в присутності якої ОСОБА_7 відрізав вушну раковину коту, а пізніше запхав свідку за комір кофти частину відрізаного котячого хвоста; протоколом слідчого експерименту з цією особою; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 власника тварини ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом огляду кота; протоколом обшуку, проведеного в домогосподарстві за місцем проживання ОСОБА_7 ..

Слідчий, мотивуючи необхідність обрання найсуворішого запобіжного заходу, вказав у поданні на наявність ризиків, передбачених у п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК (можливість незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення), та те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину який відповідно до санкції статті карається позбавленням волі на строк від 5 до 8 років ; обґрунтував неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурори ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , слідчий Глобинського відділу поліції ОСОБА_5 клопотання підтримували, посилаючись на підстави та обставини, викладені в ньому. Крім цього, звертали увагу на негативну характеристику підозрюваного за місцем його проживання, наявність непогашених судимостей, неодноразове притягнення до адміністративної відповідальності, тримання ним в страхові матері та бабусі, як основного свідка жорстокого поводження із твариною. Вказували, що залишення на свободі призведе до зміни показань названих свідків під тиском підозрюваного. Прохали не застосовувати заставу в разі обрання запобіжного заходу у виді взяття під варту.

При допиті у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_7 категорично заперечував свою причетність до вчинених злочинів. Вказував, що перебував у місцях позбавлення волі, звільнився у липні 2017 року, до господарських споруд за місцем свого проживання не заходив. Його мати до цього мала кількох співмешканців, можливо канабіс належав комусь із них. Також ніяких ушкоджень котові він не наносив. Наполягав на допиті у засіданні ОСОБА_13 його бабусі, які свідчила про те, що в її присутності було нанесено тілесне ушкодження котові, а також на допиті ОСОБА_10 власниці кота та особи, яка подала заяву до поліції.
ОСОБА_13 , як зазначено в її заяві до суду, не з`явилася в засідання через старість та неналежний стан здоров`я, ОСОБА_10 в своїй заяві мотивувала неявку до суду боязню за себе і членів своєї сім`ї.
Захисник підозрюваного -адвокат ОСОБА_6 , у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, мотивуючи тим, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України прокурором не доведені, є лише припущеннями, а посилання на тяжкість злочину недостатня підстава для взяття особи під варту. Також він не вважає обґрунтованою підозру за ч.2 ст. 309 КК України, яка базується лише на тому, що наркотичну речовину знайдено за місцем проживання ОСОБА_7 .. Підозрюваний має постійне місце проживання, процесуальних обов`язків не порушує. Посилаючись на викладене, захисник прохав застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Допитана за клопотанням підозрюваного, як свідок, ОСОБА_14 мати підозрюваного, у судовому засіданні підтвердила, що брала в ОСОБА_10 її кота у тимчасове користування для ловлі мишей у своєму домогосподарстві. Віддала його десь на другий день неушкодженим. Пошкодження на котові не вважає серйозними. Її мати нічого не розповідала їй про те, що син різав кота і вона особисто цього не бачила. Мати престаріла особа і інколи говорить «щось не те». Вилучений при обшукові наркотичний засіб не може належати її синові, оскільки він був замотаний у аркуш із зошита, а в них вдома зошитів немає. В 2016 році вона дійсно проживала із співмешканцем ОСОБА_15 , разом з ним збудувала господарську споруду. Потім вигнала його через пияцтво. Не знає чи останній вживав наркотичні засоби.

Відповідно до положень ст.ст.177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.
При цьому, слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного тощо.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
У відповідності до ст. 5 п. «С» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє до Франції» від 26 червня 1991р. зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини в справі Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те що можна вважати обґрунтованим , залежить від обставин.
У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.
У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, її зв`язки з суспільством.

Подане до суду клопотання про обрання запобіжного заходу загалом відповідає вимогам ст.184 КПК України, подане до належного суду. Копія клопотання та доданих до нього матеріалів вручені підозрюваному та його захисникові завчасно, у строк, передбачений КПК України.
Заслухавши пояснення слідчого, прокурорів, дослідивши додані до клопотання письмові докази слідчий суддя дійшла висновку, що здобуті на даному етапі досудового розслідування докази свідчать про факт особливо жорстокого поводження із твариною, який привів до її каліцтва.

Слідчим в присутності спеціаліста-ветеринара оглянуто тварину із застосуванням відеозапису і зафіксовано отримані тілесні ушкодження. Встановлено власника тварини, яка звернулася до поліції із заявою про вчинене кримінальне правопорушення. Як на особу, що вчинила особливо жорстоке поводження із твариною вказує безпосередній очевидець - свідок ОСОБА_13 баба підозрюваного по матері. Не вдаючись в оцінку наданих слідчим доказів, слідчий суддя дійшла висновку, що зібрана інформація у своїй сукупності переконує, що ОСОБА_7 може бути причетним до вчинення злочину, передбаченого ст. 299 КК України, а отже, підозра по вказаному епізоду є обґрунтованою ( в наявності скалічена тварина, та показання про особу, яка вчинила незаконні дії).

Зважаючи, що основний свідок обвинувачення це член сім`ї підозрюваного, враховуючи, що останній вчиняв насильство в сім`ї відносно своєї матері ОСОБА_16 та бабусі ОСОБА_13 і притягувався за це до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, слідчий суддя вважає ризик можливого незаконного впливу на свідків доведеним.

Також залишається високою вірогідність вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки останній, маючи кілька непогашених судимостей за вчинення, в тому числі, і тяжких злочинів, звільнившись з місць позбавлення волі в липні 2017 року, на шлях виправлення не став : офіційно не працевлаштувався, кілька разів притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 173, ст.173-2 КУпАП, негативно характеризується за місцем проживання, як особа, що зловживає спиртними напоями.

Таким чином, слідчим та прокурорами доведено ризик можливості вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, врахувавши тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, покарання, яке загрожує (позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років), відсутність даних про неналежний стан здоров`я, інші обставини, передбачені ст.178 КПК України, клопотання слідчого підлягає задоволенню. До ОСОБА_7 застосовується запобіжний захід - тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Слідчий суддя погодився із захистом, що підозра у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 309 КПК України на даний час не є обґрунтованою, оскільки підтверджується лише вилученням наркотичного засобу з господарської споруди за місцем проживання підозрюваного, заперечення підозрюваного щодо неналежності йому цього наркотичного засобу не позбавлені сенсу. Однак ця обставина, при наявності обґрунтованої підозри за ст. 299 КК України та ризиків , передбачених п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, жодним чином не впливає прийняте рішення.

Відповідно до вимог ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного - з моменту затримання.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Ч. 4, ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан обвинуваченого, тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, застава визначається у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1600 х 30 = 48000 грн.).
Крім цього, обираючи відносно обвинуваченого альтернативну міру запобіжного заходу у вигляді застави, суд, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покладає на нього такі обов`язки: - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та (або) суду; - не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомити їх про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193-197, 205, 369-372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ :
Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пустовійтове Глобинського району Полтавської області, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Під варту взяти в залі суду.
Термін тримання під вартою ОСОБА_7 рахувати з 15 год. 30 хв. 25 грудня 2017 року.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 закінчується о 15 год. 30 хв. 23 лютого 2018 року.
Одночасно визначається застава розміром 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 48000 грн. для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, визначених в КПК України.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент на протязі дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 у випадку внесення застави, наступні обов`язки: - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та (або) суду; - не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти їх про зміну свого місця проживання та місця роботи.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню Глобинським ВП ГУНП в Полтавській області.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою в цей же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя суддя Глобинського
районного суду Полтавської області ОСОБА_1