печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 вересня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засідані в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Громадської організації "Антикорупційний рух "Стоп корупція" про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України,

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ГО «Антикорупційний рух «Стоп корупція» звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, яке підтримав під час його розгляду, обґрунтовуючи його наступним.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України за клопотанням володільця майна арешт майна може бути скасовано ухвалою слідчого судді, якщо при розгляді клопотання про накладення арешту не був присутній володілець такого майна, а також якщо арешт накладено необгрунтовано. Реалізуючи своє процесуальне право, володілець майна - громадська організація «Антикорупційний рух «Стоп корупція», на яке накладено арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року (№757/61234/16-к), заявляє клопотання про скасування арешту майна з таких підстав.
Так, ухвалою слідчого судді накладено арешт на майно, а саме: спальні мішки, у кількості 725 штук;-вудилища, у кількості 15 коробок;-дриль, у кількості 9 штук;-вогнегасники, у кількості 52 штуки;-прапори України, у кількості 2 ящики;-електростанції, у кількості 9 штук;-одноразовий посуд, у кількості 6 коробок;-подовжувані, у кількості 11 штук;-саморізи, у кількості 12 коробок;-моторне мастило, у кількості 8 пляшок;-мотки кабелю, у кількості 3 штуки;-палатки, у кількості 27 штук;-вікна для палаток, що містяться у дерев`яних коробках, у кількості 33 штуки;-складні драбини, що знаходяться у чохлах, у кількості 16 штук;-палатки, у кількості 11 штук;металеві труби, у кількості 51 штука;-металеві предмети для опалювання приміщень, у кількості 5 штук;-металеві каністри з рідиною, у кількості 15 шутк;-дерев`яні коробки з інвентарем для палаток, у кількості 40 штук;-дерев`яні опори, у кількості 44;-макаронні вироби, у кількості 163 упаковки;-банки з тушонкою в коробках, у кількості 380 штук;утеплювач в упаковці, у кількості 8 штук.
З тексту ухвали слідчого судді вбачається, що арешт накладено на майно, яке було вилучено на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.11.2016 про тимчасовий доступ до речей і документів. При цьому клопотання слідчого про накладення арешту на майно розглядалося слідчим суддею без повідомлення та виклику володільця майна, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 172 КПК України. Про необхідність такого розгляду відображено в тексті ухвали.
26 грудня 2016 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва за результатом перегляду за нововиявленими обставинами скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.11.2016 про тимчасовий доступ до речей і документів . Як вбачається з тексту клопотання слідчого про накладення арешту на майно, в ньому відсутні обґрунтовані дані про те, що майно громадської організації, набуте нею і вилучене у 2016 році, може бути доказом у кримінальному провадженні від 2014 року. У матеріалах клопотання відсутні докази, що вказували б на відповідність вилученого майна критеріям, визначених у статті 98 КПК України.
Так, з тексту витягу з ЄРДР вбачається, що органом досудового розслідування розслідується кримінальне провадження № 0000152 за ст. 15ч.2ст.110ч.2 КК України, відомості про яке внесено 14.05.2014 року (копія додається). Відповідно до кримінально-правової кваліфікації невстановленими особами ще у 2014 році вчинено закінчений замах на злочин (зміна територіальної цілісності України ст. 110 КК України). На день звернення до суду з даним клопотанням жодній особі не було повідомлено про підозру. З часу вилучення майна пройшло більш як 9 місяців.
Натомість в клопотанні слідчого про накладення арешту на майно визначено, що вилучене майно призначалося для матеріального забезпечення кримінального правопорушення, забезпечення масових заходів, спрямованих на зміну меж території України. При цьому розслідується закінчений замах на злочин, вчинений не встановленими особами у 2014 року. Вилучені речі були набуті громадською організацією у 2016 році для передачі їх учасникам антитерористичної операції на Сході України. Про які масові заходи йдеться у клопотанні невідомо, і який зв`язок даних речей зі злочином 2014 року не встановлено і не зрозуміло.
При перевірці правових підстав для арешту майна відповідно до статті 173 КПК України слідчим суддею не встановлено ту обставину, що згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 30.11.2016 про тимчасовий доступ до речей і документів, слідчому надано дозвіл на вилучення лише документів. Натомість слідчий вилучив речі і звернувся до слідчого судді з клопотанням накласти арешт на вилучені речі. Тобто, відсутні правові підстави для накладення арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про накладення арешту на майно розглядається за участю володільця такого майна. Виняток передбачений ч. 2 ст. 172 КПК України лише, якщо накладається арешт на майно, що не було тимчасово вилучено. У даному випадку слідчим суддею порушено процесуальний порядок розгляду такого клопотання, а саме не повідомлення володільця майна. У тексті судового рішення суддя мотивував необхідність розгляду клопотання слідчого за відсутності володільця майна нормою, закріпленою у ч. 2 ст. 172 КПК України, що є істотним порушенням вимог КПК України, адже майно на час розгляду клопотання було вилучено та перебувало у володінні органу досудового розслідування за процедурою тимчасового доступу.
Відповідно до статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні. Ця норма також була не дотримана, адже клопотання слідчого не містить обґрунтування можливості бути доказом у кримінальному провадженні. За таких умов всупереч нормам КПК України та основам європейського права, які захищають непорушність права власності та передбачені Європейські конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема в протоколі №1 прийнятому до неї, було застосовано захід забезпечення кримінального провадження, у вигляді арешту майна, за відсутності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та обґрунтованої потреби, що виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Також зверталась увага на наступне. 18.11.2016 року слідчим СВ ГУ СБУ України у м. Києві та Київській області вилучено під час огляду місця події у володільця майна - ГО «Антикорупційний рух «Стоп корупція» за адресою: м. Київ, алея Героїв Небесної Сотні, 1, майно а саме:спальні мішки (725 штук);вудилища (15коробок);дриль (9 штук);вогнегасники (52 штуки);прапори України (2 ящики);електростанції (9 штук);одноразовий посуд (6 коробок);подовжувані (11 штук);саморізи (12 коробок);моторне мастило (8 пляшок);мотки кабелю (3 штуки);палатки (27 штук);вікна для палаток (33 штуки);складні драбини у чохлах (16 штук);палатки (11 штук);металеві труби (51 штука);металеві предмети для опалювання приміщень (5 штук);металеві каністри з рідиною (15 штук);дерев`яні коробки з інвентарем для палаток (40 штук);дерев`яні опори (44 штуки);макаронні вироби (163 упаковки);банки з тушонкою в коробках (380 штук);утеплювач в упаковці (8 штук).
На вилучене майно слідчим подано клопотання про накладення арешту. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.11.2016 у задоволенні вказаного клопотання відмовлено (копія додається). Прокурором апеляційна скарга на дану ухвалу не подавалася. Відтак, прокурор погодився з висновком слідчого судді (копія листа додається).
Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно тимчасово вилученого майна.
02.12.2016 володільцем тимчасово вилученого майна ГО «Антикорупційний рух «Стоп корупція» подано до слідчого в ОВС СВ ГУ СБУ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 заяву про повернення тимчасово вилученого майна (копія додасться).
08.12.2016 слідчим СВ ГУ СБУ України у м. Києві та Київській надано адвокату копію ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.11.2016 про тимчасовий доступ до речей і документів, на підставі якої знову вилучив вказані речі не повертаючи їх володільцю (копія опису додається).
26.12.2016 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва (757/58974/16-к) вказану ухвалу слідчого судді від 30.11.2016 скасовано (копія додається).
22.12.2016 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зобов`язано орган досудового розслідування повернути вилучене майно ГО «Антикорупційний рух «Стоп корупція» (копія додається).
Зазначеними судовими рішеннями неодноразово встановлено, що клопотання слідчих про тимчасовий доступ до речей з можливістю їх вилучення, про накладення арешту на майно є необгрунтованими.
Рішення слідчого судді про накладення арешту було прийнято слідчим суддею з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону (не повідомлення володільця майна про розгляд клопотання про арешт майна, що було тимчасово вилучено на підставі ухвали слідчого судді), а висновки (про те, що вилучене майно може бути доказом у кримінальному провадженні), викладені в тексті ухвали, не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, зокрема не підтверджуються доказами.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
З огляду на викладене, накладений арешт на майно є необгрунтованим. Статтями 7, 16 КГІК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Прокурор ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи наступне. Слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.05.2014 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 110 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що в квітні 2014 року службові особи Всеукраїнської громадської жіночої організації «Дар Життя» (, далі - ВГЖО «Дар Життя»), діючи за попередньою змовою із невстановленими особами, які перебували на території Російської Федерації, переслідуючи мету зміни меж території України, уклали із посадовими особами «Фонду підтримки та захисту прав співвітчизників, проживаючих за кордоном» (Російська Федерація, м. Москва, вул. Арбат, 55/32) договір про надання грошових коштів в розмірі 8 млн. російських рублів (еквівалент майже 2 млн. гривень), які наприкінці квітня 2014 року надійшли на рахунок ВГЖО «Дар Життя» № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ «Укрінбанк» (МФО 300142). В подальшому, після отримання на території України вказаних грошових коштів, вони мали бути використані для ведення пропагандистської роботи по дискредитації діючої влади, провокації збройних конфліктів між різними верствами населення України, розпалювання національної ворожнечі, інформаційної підтримки проведення в східних регіонах України всупереч положенням Конституції України так званих «референдумів» щодо приєднання адміністративно-територіальних одиниць України до Російської Федерації, що могло спричинити зміни існуючих меж території України та її державних кордонів.
18.11.2016 у цокольному приміщенні малого залу міжнародного Центру культури та мистецтв профспілок України, за адресою: м. Київ, алея Героїв Небесної Сотні, 1, на підставі повідомлення УЗНД Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області № 51/9/1-54841 від 18.11.2016 р. щодо групи невстановлених осіб, якими здійснюються дії направлені на забезпечення заходів спрямованих на зміну меж території України та на порушення порядку встановленого Конституцією України поєднаних з розпалюванням національної ворожнечі, шляхом матеріального забезпечення протестних заходів, за добровільною згодою директора підприємства ФПУ «Міжнародний центр культури і мистецтв профспілок України» ОСОБА_7 проведено огляд місця події.
У ході проведення вказаного огляду місця події виявлено та вилучено наступні речі:
спальні мішки, у кількості 725 штук;
вудилища, у кількості 15 коробок;
дриль, у кількості 9 штук;
вогнегасники, у кількості 52 штуки;
прапори України, у кількості 2 ящики;
електростанції, у кількості 9 штук;
одноразовий посуд, у кількості 6 коробок;
подовжувачі, у кількості 11 штук;
саморізи, у кількості 12 коробок;
моторне мастило, у кількості 8 пляшок;
мотки кабелю, у кількості 3 штуки;
палатки, у кількості 27 штук;
вікна для палаток, що містяться у дерев`яних коробках, у кількості 33 штуки;
складні драбини, що знаходяться у чохлах, у кількості 16 штук;
палатки, у кількості 11 штук;
металеві труби, у кількості 51 штука;
металеві предмети для опалювання приміщень, у кількості 5 штук;
металеві каністри з рідиною, у кількості 15 штук;
дерев`яні коробки з інвентарем для палаток, у кількості 40 штук;
дерев`яні опори, у кількості 44;
макаронні вироби, у кількості 163 упаковки;
банки з тушонкою в коробках, у кількості 380 штук;
утеплювач в упаковці, у кількості 8 штук.
Встановлено, що за допомогою вказаних речей невстановлені особи мали забезпечити масові заходи, які спрямовані на зміну меж території України на порушення порядку встановленого Конституцією України поєднаних з розпалюванням національної ворожнечі, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, у тому числі показами свідків.
Приміщення у якому проводився огляд місця події належить Підприємству ФПУ «Міжнародний центр культури і мистецтв профспілок України» та 01.10.2016 р. між вказаним підприємством та Громадською організацією «Бюро підтримки бізнесу» укладено договір оренди № 8. У відповідності до п. 6.2.20 Вказаного договору передача орендованих приміщень у суборенду будь-яким організаціям заборонялась.
Однак, всупереч вказаному пункту договору №8 між Громадською організацією «Бюро підтримки бізнесу» та Громадською організацією «Антикорупційних рух «Стоп Корупція» 13.11.2016 р. укладено договір позички № 13/10 у відповідності до якого Громадська організація «Антикорупційних рух«Стоп Корупція» прийняло у безоплатне користування нерухоме майно за адресою: м. Київ, алея Героїв Небесної Сотні, 1.
р. вилучені речі повернуто володільцю - керівнику Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція» ОСОБА_8 .
Цього ж дня, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 30.11.2016 р., в присутності понятих проведено тимчасовий доступ до вищевказаних речей, що перебували у володінні Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція» в результаті якого зазначене майно вилучено.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2016 р. - слідчий суддя ОСОБА_9 , накладено арешт на речі, що 08.12.2016 р. вилучені під час тимчасового доступу у Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція».
12.04.2017р. колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва розглянувши по-суті апеляційну скаргу представника Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція», адвоката ОСОБА_10 , про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2016 р., було задоволено, але ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2016 р. про накладення арешту на майно, вилучене 08.12.2016 р., залишено без змін, а апеляційну скаргу вказаного представника Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція», - без задоволення.
Таким чином, ухвала Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2016 р. - слідчий суддя ОСОБА_9 , якою накладено арешт на речі, що 08.12.2016 р. вилучені під час проведення тимчасового доступу у Громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп Корупція», - набрала законної сили, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Вислухавши пояснення адвоката та прокурора, вивчивши надані ними матеріали, слід дійти наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Звернувшись із клопотанням про скасування арешту накладеного слідчим суддею заявник фактично обмежився посиланням на те, що в порушення ч3 та ч5 ст.132 КПК України арешт накладений без належного обґрунтування та доказів того, що підприємство причетне до здійснення будь-якої незаконної діяльності.
При цьому слідчий суддя при розгляді клопотання про скасування арешту не вправі давати оцінку ухвалі слідчого судді яка постановлена за наслідками розгляду клопотання слідчого про накладення арешту в рамках кримінального провадження, та доказам, які були досліджені під час його розгляду, а вправі вирішити питання про скасування арешту з огляду на обставини, які не були предметом дослідження, та докази, які не були надані з огляду на відсутність власника арештованого майна в судовому засіданні, що позбавило його можливості подати їх слідчому судді.
Так, залишаючи без змін ухвалу слідчого судді Апеляційний суд м. Києва у своєї ухвалі зазначив про те, що арешт накладено обгрунтовано у відповідності до норм чинного кримінального процесуального законодавства, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
Звернувшись із клопотанням заявник не надав належного обґрунтування наявності обставин, що дають підстави стверджувати про те, що арешт було накладено не обґрунтовано або в його необхідності відпала потреба.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 132, 174,309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Громадської організації "Антикорупційний рух "Стоп корупція" про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, залишити без задоволення. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1