Справа № 191/617/18
Провадження № 1-кс/191/67/18
У Х В А Л А
іменем України
26 лютого 2018 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 21.02.2018 близько 08-50 години невстановлела особа незаконно займалася порубкою дерев поблизу с. Михайлівка, Синельниківського району. За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000315 від 21.02.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України (тобто незаконна порубка дерев).
В ході проведення досудового розслідування за даним фактом було проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, розташованої поблизу с. Панасівна, Синельниківського району, Дніпропетровської області, де було виявлено та вилучено 29 одиниць спиляних дерев, автомобіль грузовий «УРАЛ 5557» з державним номером НОМЕР_1 , автомобіль «ЗАЗ І 10557» білого кольору з державним номером НОМЕР_2 . Встановлено, що автомобіль грузовий «УРАЛ 5557» з державним номером НОМЕР_3 зареєстровано за гр. ОСОБА_6 , автомобіль «ЗАЗ 110557» білого кольору з державним номером НОМЕР_2 зареєстрований за ТОВ «ЗАПЧАСТИНИ-АВТО».
В зв`язку з вищевказаним, а також тим, що оглянуті та вилучені речі є матеріальними об`єктами, які можуть бути використані, як докази у вчиненні кримінального правопорушення, ураховуючи, що у разі повернення вказаного ножа може бути створена перешкода у встановленні об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також задля запобігання можливості пошкодження та знищення даного суттєвого доказу, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладанні арешту на зазначене майно.
Отже, необхідність накладення арешту на зазначене рухоме майно зумовлюється забезпеченням подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене майно містить докази злочину. Крім цього, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, а також забезпечення збереження речових доказів.
З метою забезпечення заборони на відчуження, розпорядження та користування рухомим майном, є необхідність його розгляду без повідомлення власників майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просить суд накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, а саме 29 одиниць спиляних дерев, автомобіль грузовий «УРАЛ 5557» з державним номером НОМЕР_1 , автомобіль «ЗАЗ І 10557» білого кольору з державним номером НОМЕР_2 .

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав і просив його задовольнити.
Власники майна не з`явилися
Слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання без участі власників майна, оскільки їх неявка не перешкоджає його розгляду.
Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, знаходить, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження /ч. 1 ст. 170 КПК України/.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частин 1-3 статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості , які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України /арешт майна допускається з метою збереження речових доказів/, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 29 одиниць спиляних дерев, автомобіль грузовий «УРАЛ 5557» з державним номером НОМЕР_1 , автомобіль «ЗАЗ І 10557» білого кольору з державним номером НОМЕР_2 , по кримінальному провадженню не визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки в матеріалах відсутня відповідна постанова слідчого.

Слідчий суддя, врахувавши ці положення закону та обставини кримінального провадження, вважає, що в задоволенні клопотання слідчого слід відмовити, оскільки відсутні доведені правові підстави для його арешту.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, а саме 29 одиниць спиляних дерев, автомобіль грузовий «УРАЛ 5557» з державним номером НОМЕР_1 , автомобіль «ЗАЗ І 10557» білого кольору з державним номером НОМЕР_2 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1