Справа № 645/839/18
Провадження № 1-кс/645/296/18

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 квітня 2018 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові скаргу арбітражного керуючого ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківського територіального відділення Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 19.01.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:
Арбітражний керуючий ОСОБА_3 спрямував на адресу Фрунзенського районного суду м.Харкова скаргу на бездіяльність посадових осіб Харківського територіального управління Національного антикорупційного бюро України ( далі - Харківське ТУ НАБУ ) щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за його заявою від 19.01.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На обґрунтування скарги посилався на те, що 19.01.2018 року він, як розпорядник майна ДП «Сєвєродонецька ТЕЦ», арбітражний керуючий, звернувся до Національного антикорупційного бюро України з повідомленням про скоєння злочину, в якому на підставі викладених в повідомленні обставин та фактів просив внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України, та розпочати розслідування за даним фактом. Однак на теперішній час Національним антикорупційним бюро України вказана інформація не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі протоколу автоматизованої системи документообігу суду під час реєстрації вищезазначеної скарги визначено слідчого суддю для її розгляду - суддю Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 26.03.2018 року прийнято до провадження скаргу арбітражного керуючого ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківського ТУ НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та призначено судовий розгляд.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник Харківського ТУ НАБУ до суду не з`явився, надав заяву про слухання скарги без участі представника Харківського ТУ НАБУ. Від директора територіального управління надійшли письмові пояснення, відповідно до яких до штатного розкладу Харківського ТУ НАБУ не входять детективи Головного підрозділу детективів НАБУ, до повноважень яких належить внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Суд, вислухавши пояснення скаржника, перевіривши матеріали скарги, приходить до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Судом встановлено, що 19.01.2018 року розпорядник майна ДП «Сєвєродонецька ТЕЦ», арбітражний керуючий ОСОБА_3 звернувся до Національного антикорупційного бюро України з повідомленням про скоєння злочину, в якому на підставі викладених в повідомленні обставин та фактів просив внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України. При цьому у вказаній заяві ОСОБА_3 зазначав, що в діях керівника ДП «Сєвєродонецька ТЕЦ» ОСОБА_4 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ст.364 КК України, вказував конкретні обставини дій ОСОБА_4 , які суперечать нормам Закону України «Про банкрутство», грубо порушують права конкурсних кредиторів та призводять до штучного збільшення поточної заборгованості підприємства, що ставить під сумнів можливість відновлення платоспроможності підприємства.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Дана норма КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Відсутність визначення процесуальним законом приводів і підстав до початку кримінального провадження на практиці врегульовано Інструкцією про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженою наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, де зазначено джерела інформації про вчинення кримінальних правопорушень та інших подій, що надходить до ОВС уповноваженого розпочати досудове розслідування, які фактично є ні чим іншим, як приводами до початку кримінального провадження, а підставами - наявність у джерелі інформації даних про ознаки кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведена правова позиція також закріплена у Висновку Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

Проте, заявником у заяві від 19.01.2018 року не було викладено конкретних фактичних обставин (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), що можуть свідчити про вчинення кримінального корупційного правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ.

Частиною 5 ст. 216 КПК України визначено перелік суб`єктів та злочинів, ними вчинених, які підслідні детективам НАБУ.

Зокрема, детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 КК України, за наявності, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) злочин вчинено:

Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України;

державним службовцем, посада якого належить до категорії "А";

депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад;

суддею, суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру";

особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище;

військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України;

керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК України або у пункті 1 цієї частини.

Виходячи з наведеного, у відповідність до переліку суб`єктів кримінальних корупційних правопорушень, зазначені у заяві ОСОБА_3 ознаки противоправних дій, вчинені керівником ДП «Сєвєродонецька ТЕЦ» ОСОБА_4 до підслідності детективам НАБУ не відносяться.

Даних щодо розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину із змісту заяви ОСОБА_3 також не встановлено.

У зв`язку з тим, що заявником не було викладено обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ, а розгляд інших питань, порушених у заяві, не віднесено до компетенції НАБУ, листом від 29.01.2018 року, ОСОБА_3 повідомлено, що підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні та зазначено, що вказана заява направлена для розгляду в межах компетенції до Головного управління Національної поліції в Луганській області.

З урахуванням викладеного, зазначені заявниками обставини у заяві від 19.01.2018 року, не є такими, що свідчать про вчинення злочинів, що підслідні НАБУ, відтак, правомірними є дії посадових осіб територіального управління щодо невнесення відомостей до ЄРДР та направлення заяви до Головного управління Національної поліції в Луганській області для вирішення питання про можливість відкриття кримінального провадження. Тому, суд відмовляє у задоволенні скарги.

ОСОБА_3 не позбавлений права оскарження бездіяльності Головного управління Національної поліції в Луганській області в порядку ст.303 КПК України.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:
Відмовити у задоволенні скарги арбітражного керуючого ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківського територіального відділення Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 19.01.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1