печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, в інтересах, якої подано клопотання адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія СОМПЕКС» адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004428,-
В С Т А Н О В И В :
28.08.2017 до суду надійшло клопотання представника Приватного підприємства «Будівельна компанія «СОМПЕКС» адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004428 накладеному на підставі ухвали слідчого судді від 19.08.2017.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою слідчого суддів 19.08.2017 в рамках кримінального провадження № 0004428 накладено арешт на виявлені та вилучені 17.08.2017 в ході проведення огляду за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 на належне майно ПП «БК «СОМПЕКС», а саме: транспортний засіб марки «КРАЗ», модель 65053, тип спеціальний вантажний автокран більше 20Т-С, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , колір оранжевий, д.н.з. НОМЕР_3 ; зв`язку ключів до вказаного транспортного засобу (4 ключі); свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 . Проте, під час ухвалення судового рішення не враховано, що вказаний транспортний засіб не перебував на вищевказаній земельній ділянці, а перебував поруч із ділянкою на проїжджій частині. Також арешт на вказаний транспортний засіб паралізував нормальну діяльність підприємства, що тягне за собою великі збитків в господарській діяльності та фактично позбавляє підприємство можливості в подальшому здійснювати свою господарську діяльність в нормальному режимі, тобто виплачувати заробітну плату працівникам, сплачувати податки, виконувати зобов`язання перед контрагентами.
Адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_4 проти вимог клопотання заперечував у повному обсязі та просив у його задоволені відмовити.
Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та долучені до нього документи, приходжу до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0004428 від 21.08.2014, за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 356 КК України. Вказане кримінальне провадження розпочато за колективним зверненням мешканців будинків по АДРЕСА_1 стосовно неправомірних дій невстановлених осіб, які вчиняють самоуправні дії без дозвільних документів за адресою: АДРЕСА_2 .
За вказаною адресою в районі малоповерхової забудови та історико-архітектурній зоні (в буферній зоні Києво-Печерської Лаври, в зоні щільної малоповерхової забудови, на земельній ділянці із складним рельєфом Печерських пагорбів, практично по межах усієї ділянки, з безпосереднім аварійним відступом від суміжних будинків 1,5 метра, з під`їздом в між ділянковому проході між АДРЕСА_1 , завширки 3,9 м, на всіх мережах каналізації, газо- та водопостачання) ведеться будівництво будівлі з паркінгом, загальною площею біля 2000 м. кв.
За результатами позапланової перевірки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва встановлено ряд порушень, які допущено при здійсненні будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до наведеного припису, під час виїзду 29.06.2017 року виконувались будівельні роботи із будівництва будинку без документів, які надають право на виконання будівельних робіт, а саме: виконувались бетонні роботи із влаштування вертикальних елементів підвалу, чим порушено ч. 1, ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
17.08.2017 в ході проведеного огляду за адресою: м. Київ, вул. Редутна, 32 слідчим СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві вилучене майно, що належить ПП «БК «СОМПЕКС», а саме: транспортний засіб марки «КРАЗ», модель 65053, тип спеціальний вантажний автокран більше 20Т-С, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , колір оранжевий, д.н.з. НОМЕР_3 ; зв`язку ключів до вказаного транспортного засобу (4 ключі); свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 . Постановою слідчого 17.08.2017 вказане майно відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України визнано речовим.
19.08.2017 прокурор Київської міської прокуратури № 6 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на вище вказане майно. Того ж дня, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчим суддею клопотання прокурора задоволено та накладено арешт на майно ПП «БК «СОМПЕКС».
За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Аналізуючи обставини, що встановлені під час судового розгляду, зважаючи, що ПП «БК «СОМПЕКС» є офіційно зареєстрованим підприємством, за результатами своєї діяльності сплачує податки та збори, обмеження у праві власності на належне майно підприємства утруднює його господарську діяльність, призводить до фінансових збитків та може призвести до затримок у виплаті заробітної плати, а накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, не відповідає фактичним обставинам справи та не виправдовує такого ступеня втручання у права підприємства.
Відтак, клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія СОМПЕКС» адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0004428 задовольнити.
Скасувати арешт, який накладений на підставі ухвали слідчого судді від 19.08.2017, а саме на майно: транспортний засіб марки «КРАЗ», модель 65053, тип спеціальний вантажний автокран більше 20Т-С, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , колір оранжевий, д.н.з. НОМЕР_3 ; зв`язку ключів до вказаного транспортного засобу (4 ключі); свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1