У Х В А Л А
Іменем України
14 листопада 2017 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000504,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Заявник обґрунтовує клопотання тим, що слідчим відділом розслідування злочинів у сфері господарської діяльності слідчого управління ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000504 від 25 березня 2016 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України,

В подальшому, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.08.2016 року по справі № 761/23777/16-к, серед іншого, було накладено арешт на наступні рахунки Заявників у ПАТ «Радикал банк»:

1.№ НОМЕР_1 відкритий на ім`я ОСОБА_3 ;

2.№ 8188 відкритий на ім`я ОСОБА_4 ;

3.№ 8179 відкритий на ім`я ОСОБА_5 .

Заявник вважає, що арешт на рахунки було накладено необґрунтовано, а тому просить слідчого суддю його скасувати.

Заявник та слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання попереджались належним чином, про причини неявки не повідомляли.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
14.11.2017 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов лист від заступника начальника відділу СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , з якого вбачається, що слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської діяльності СУ ГУНП у м.Києві 25.03.2016 розпочато розслідування у кримінальному провадженні № 0000504 за фактом розтрати службовими особами ПАТ «Радикал Банк» грошових коштів в особливо важливих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
18.08.2016 року зазначене кримінальне провадження процесуальним керівником прокуратури міста Києва об`єднано з кримінальним провадженням № 0001207, яке у свою чергу 16.02.2017 приєднано до матеріалів кримінального провадження № 0000621.
06.03.2017 року заступником прокурора міста Києва змінено підслідність по кримінальному провадженню № 0000621 і для організації подальшого розслідування його спрямовано до слідчого відділу прокуратури міста Києва.
Слідчий відділ прокуратури м. Києва є структурним підрозділом прокуратури м. Києва, юридичною адресою якої є м. Київ, вул. Предславинська, 45/9, що знаходиться в Печерському районі м. Києва.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Тобто орган досудового розслідування знаходить в Печерському районі м. Києва, що не відноситься до юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва.
Враховуючи, що у суб`єкта оскарження, юридичною адресою є м. Київ, вул. Предславинська, 45/9, що знаходиться в Печерському районі м. Києва, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає розгляду в Шевченківському районному суді м. Києва.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість розгляду вказаного клопотання в Шевченківському районному суді м. Києва та необхідність повернути його заявнику, для подання до належного суду.
Одночасно з цим суд роз`яснює, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000504 повернути заявнику.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1