Провадження № 1-кп/761/602/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 листопада 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
запасних присяжних: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
за участі:
секретаря ОСОБА_8 ,
прокурора ОСОБА_9 ,
потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,
представника потерпілих ОСОБА_13 ,
представників цивільних
позивачів ОСОБА_14 ,
захисників ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18
обвинувачених ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Шевченківського районного суду м. Києва кримінальне провадження № 120 150 000 000 006 13, у якому
ОСОБА_19 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК України;
ОСОБА_20 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258 КК України,
у с т а н о в и в :
Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд кримінального провадження, у якому гр. ОСОБА_19 обвинувачується за ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК України, гр. ОСОБА_20 обвинувачується за ч. 3 ст. 258 КК України.
Захисником обвинуваченого ОСОБА_20 адвокатом ОСОБА_15 28.11.2017 подана заява про відвід усьому складу суду.
Відвід обґрунтовується тим, що, на думку захисника, судом порушені вимоги кримінального процесуального закону, оскільки 22.11.2017 прийнято рішення, яким строк тримання обвинувачених під вартою продовжений більше ніж на 60 днів, а саме по 22.01.2018 року.
З огляду на це захисник ОСОБА_15 вважав наявними обставини, що викликають сумнів у неупередженості суду.
Захисником ОСОБА_17 , крім того, заявлений відвід основному присяжному ОСОБА_5 та запасному присяжному ОСОБА_6 , щодо яких Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) на теперішній час проводиться перевірка дотримання вказаними особами антикорупційного законодавства щодо подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави. Також запасний присяжний ОСОБА_6 продовжує приймати участь у декількох справах як народний засідатель.
Інші захисники та обвинувачені підтримали заяви, просили їх задовольнити.
Потерпілі заперечували проти задоволення заяв про відвід.
Прокурор, не погодившись з поданими заявами, просив суд взяти до уваги, що ст. 331 КПК передбачено, що строк тримання обвинуваченого під вартою не може перевищувати двох місяців. Ухвалою суду від 22.11.2017 визначено саме такий строк, що відповідає нормам кримінального процесуального закону.
Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, які є необхідними для вирішення заяв про відвід, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя або присяжний підлягають відводу.
До підстав, які унеможливлюють участь судді або присяжного у розгляді справи віднесено те, що зазначені особи:
- є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
- брали участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
- особисто або їх близькі родичі чи члени їх сім`ї зацікавлені в результатах провадження;
- за наявності інших обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості;
- у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Надаючи оцінку доводам заяв, суд відмічає, що практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої оціночної категорії як «безсторонній суд», що включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії безсторонності.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.
Також ЄСПЛ зазначає, що для висновку про наявність у конкретній справі правомірної підстави сумніватися у безсторонності суду думка обвинуваченого може враховуватися, але вона не має вирішального значення. Вирішальним є те, чи можна вважати такі сумніви об`єктивно виправданими.
Об`єктивною складовою категорії «безсторонній суд» є наявність обставин, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 331 КПК до обов`язків суду віднесене вирішення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою під час судового розгляду. При цьому суд за наслідками розгляду цього питання своєю ухвалою може продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який не може перевищувати двох місяців.
Вказана стаття розміщена у Розділі IV «Судове провадження у першій інстанції» (Глава 28 «Судовий розгляд»).
Таким чином, саме цією нормою кримінального процесуального закону регулюються питання судового розгляду, у т.ч. підстави та строки дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 115 КПК при обчисленні строків місяцями строк закінчується у відповідне число останнього місяця строку.
Надаючи оцінку вищезазначеному у контексті наявності підстав для відводу, суд відмічає, що наведене не створює сумнівів щодо неупередженості суду, оскільки прийняття рішення, яке належить до компетенції суду не є проявом необ`єктивності або зацікавленості.
Досліджуючи підстави для відводу, зазначені захисником ОСОБА_17 , суд відмічає, що, дійсно, на НАЗК покладений обов`язок перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.
Однак, вказане не свідчить про залежність особи, декларація якої піддана перевірці, від відповідного органу виконавчої влади. Наявність певних порушень під час подання декларації є підставою для вжиття компетентним органом заходів, передбачених законом, що не є тотожним упередженості, необ`єктивності або зацікавленості у розгляді судової справи.
Також суд бере до уваги, що перевірка НАЗК розпочата за заявою самого ОСОБА_17 , крім того зазначена особа і раніше заявляла відводи з цих підстав. Однак судом такі заяви залишені без задоволення.
Крім того, незгода сторін кримінального провадження з прийнятими рішеннями, посилання на порушення норм КПК не є підставою для висновку про упередженість чи необ`єктивність суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , запасного присяжного ОСОБА_6 .
На підставі викладеного, керуючись ст. 35, 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :
У задоволенні заяв захисників ОСОБА_15 , ОСОБА_17 про відвід усього складу суду, відвід присяжного ОСОБА_21 , запасного присяжного ОСОБА_6 у судовій справі № 761/29701/16-к (провадження № 1-кп/761/602/2017) відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2

Присяжні:

ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5