Справа № 369/2104/18
Провадження №1-кс/369/567/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.02.2018 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ КиєвоСвятошинського ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенант поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінального провадженню №0001068 від 21.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До суду звернувся слідчий СВ КиєвоСвятошинського ВП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна по кримінального провадженню №0001068 від 21.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, погодженим з прокурором ОСОБА_4 .

Свої вимоги слідчий мотивує тим, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001068 від 21.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.02.2018 близько 17.59 год. троє невстановлених на даний час чоловіків в темному одязі, в рукавицях, шляхом пошкодження метало пластикових дверей проникли до будинку АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звідки таємно вчинили крадіжку грошових коштів в сумі 37 700 Євро, 12 000 доларів США, 30 000 грн., золоті прикраси, після чого з місця вчинення злочину зникли.

В період часу з 19 год. 55 хв. по 20 год. 40 хв. 20.02.2018 року було проведено огляд будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено змиви РБК з підлоги та з подвір`я, сліди фактури матеріалу,сліди папілярних узорів, чорні рукавиці, предмет зовні схожий на ліхтарик та балончик з-під газу.

На даний час виникла необхідність у проведенні експертиз по вказаним предметам

Речі, що вилучені під час ОМП у відповідності до ст. 98 КПК України визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі ознаки вчинення кримінального правопорушення.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У судовому засіданні слідча підтримала клопотання, просила суд задовольнити його у повному обсязі.

Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі предметом вчинення злочину, знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У даному випадку вказане нерухоме майно є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому у відповідності до ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та може бути використаний для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Судом встановлено, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001068 від 21.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.02.2018 близько 17.59 год. троє невстановлених на даний час чоловіків в темному одязі, в рукавицях, шляхом пошкодження метало пластикових дверей проникли до будинку АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звідки таємно вчинили крадіжку грошових коштів в сумі 37 700 Євро, 12 000 доларів США, 30 000 грн., золоті прикраси, після чого з місця вчинення злочину зникли.

В період часу з 19 год. 55 хв. по 20 год. 40 хв. 20.02.2018 року було проведено огляд будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено змиви РБК з підлоги та з подвір`я, сліди фактури матеріалу,сліди папілярних узорів, чорні рукавиці,предмет зовні схожий на ліхтарик та балончик з-під газу.

На даний час виникла необхідність у проведенні експертиз по вказаним предметам

Речі, що вилучені під час ОМП у відповідності до ст. 98 КПК України визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі ознаки вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі предметом вчинення злочину, знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого, приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання, оскільки прокурор у судовому засіданні обґрунтував необхідність такого арешту, який необхідний з метою збереження даного майна як речових доказів, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170- 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на:

- змиви РБК з підлоги та з подвір`я

- сліди фактури матеріалу

- сліди папілярних узорів

- чорні рукавиці

- предмет зовні схожий на ліхтарик та балончик з-під газу, які вилучені під час огляду 20.02.2018 року в АДРЕСА_1 , за для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1