У Х В А Л А
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_5
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Фастів, Київської області, освіта середня, непрацюючого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 без певного місця проживання, раніше судимого,
- підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,
Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України за наступних обставин.
25.08.2017 близько 12 годині 57 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , з метою поширення неправдивих відомостей, які утворюють обстановку загального страху і невпевненості та паніки в суспільстві, достовірно знаючи, що поширена ним інформація є неправдивою, розуміючи, що таке повідомлення викличе обстановку страху у населення, порушуючи громадську безпеку, вирішив повідомити на спеціальну лінію оператора «102» ГУНП в Одеській області про начебто замінування Залізничного Вокзалу м. Одеса.
Діючи з вказаною метою ОСОБА_6 за допомогою належного йому мобільного терміналу «Самсунг», обладнаного сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_1 здійснив виклик на спецлінію оператора «102», Головного управління Національної поліції в Одеській області, та навмисно повідомив відомості, що не відповідають дійсності, а саме про те, що в разі якщо до нього не прибуде наряд поліції то ОСОБА_7 , заміновано, та вибухне, достовірно знаючи про те, що дане повідомлення є хибним і не відповідає дійсності.
В результаті вказаних навмисних дій ОСОБА_6 , який завідомо неправдиво повідомив про підготовку вибуху, що загрожує загибеллю людей чи іншим тяжким наслідкам, була дестабілізована діяльність Залізничного Вокзалу м. Одеси, оскільки в результаті належного реагування на його завідомо неправдиве повідомлення про загрозу безпеці громадян, на місце події були викликані співробітники ГУНП в Одеській області, провівши евакуацію людей, які перебували у приміщенні загального відвідування - Залізничного Вокзалу м. Одеси та прилеглої території, та провели заходи з пошуку можливого вибухового пристрою.
26 серпня 2017 року ОСОБА_6 був затриманий слідчим в порядку ст.208 КПК України, на виконання вищезгаданої ухвали суду.
В той же день, тобто 26 серпня 2017 року слідчим повідомлено про підозру ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, провину по якому останній визнав повністю.
28 серпня 2017 року слідчого СВ Приморського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, про дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке за результатами розгляду справи у суді йому може бути призначено покарання, пов`язане з реальним позбавленням волі, що свідчить про його намір уникнути кримінальної відповідальності, а також не прибути до органів слідства та суду за судовим викликом, знищити, сховати спотворити знаряддя вчинення злочину та інші предмети, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення. Тобто встановлена наявність ризику, передбаченого пп. 1, 2,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім цього, існує ризик, передбачений п., 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та вчинити інше кримінальне правопорушення, так як він офіційно не працевлаштований, засоби його існування не відомі, не має постійного місця мешкання, а також не однократно раніше судимий та судимість не погашена.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. При цьому, захисник зазначив, що ризики передбачені ст.177 КПК України є необґрунтованими.
Розглянувши клопотання слідчого та вивчивши надані суду матеріали, допитавши підозрюваного, а також вислухавши прокурора, захисника, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
З наданих суду матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ст. 259 ч. 1 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
«Для обґрунтованої підозри у значенні пп. с. п. 1 ст. 5 Конвенції потрібно, щоб можна було розумно вважати, що зазначені обставини охоплюється однією із статей КК, які визначають злочинну поведінку. Саме тлумачення фактів має бути розумним і враховувати усі елементи правопорушення. Закон, яким визначається правопорушення має відповідати вимогам визначеності та передбачуваності».
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 є запобігання подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати по кримінальному провадженні іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. У зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що у разі обрання відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу у подальшому дасть можливість останньому спроби переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Суд також вважає, що надані слідчим матеріали (докази) є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує обставини передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість скоєного, тобто наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України та відсутність постійного місця мешкання.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, суд приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , а тому вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного та його майновий стан, суд вважає за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,-
Клопотання слідчого СВ Приморського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
При внесені застави, покласти на ОСОБА_6 , обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися із Одеської області та м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора, суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
Роз`яснити ОСОБА_6 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 /шістдесят/ днів.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1 .

Копію ухвали отримав : __________________________________