Справа № 760/5223/18
Провадження № 1-кс/760/3389/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 лютого 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури №9 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України раніше не судимої,
у кримінальному провадженні за № 0001984 від 21.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.182 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий відділу СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовував своє клопотання тим, що органами досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , 21.02.2018 року, приблизно о 18 год. 00 хв., перебуваючи на території вокзального комплексу станції Київ-Пасажирський, за адресою м. Київ, пл. Вокзальна, 1, побачила ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою вона познайомилась. Після цього ОСОБА_7 дала ОСОБА_4 потримати свою куртку, в результаті чого в останньої виник злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, впевнившись, що за її злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, ОСОБА_4 , тримаючи в руках куртку потерпілої, вийняла з лівої внутрішньої кишені куртки ОСОБА_7 та мобільний телефон, марки «Samsung GT-I9505», білого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , вартістю 1000 гривень, який знаходився у синьому силіконовому чохлі, який матеріальної цінності для потерпілої не становить, в якому знаходилася сім-карта мобільного оператора «Водафон» за № НОМЕР_2 , яка матеріальної цінності для потерпілої не становить.

Після чого, ОСОБА_4 з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникла та розпорядилася ним на власний розсуд, проте через деякий час була зупинена працівниками поліції та викрадений мобільний телефон був вилучений.

Злочинними діями ОСОБА_4 потерпілій ОСОБА_7 було завдано м.ітеріальну шкоду на загальну суму 1000 гривень.

22.02.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.185 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема: протокол прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_7 ; протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідків; протоколом затримання ОСОБА_4 ; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваної ОСОБА_4 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, викладених вище, підкреслив, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_4 вчинила інкриміноване їй правопорушення, а також зауважив щодо ризиків, що на сьогоднішній день жодний інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею своїх процесуальних обов`язків в цій справі, саме тримання під вартою вважав виправданим, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає виключно позбавлення волі на строк до 5 років.
Також зазначив, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваної ОСОБА_4 під вартою зумовлено досягненням мети забезпечення виконання ним покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.
Крім того, підозрювана ОСОБА_4 також підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст. 186 КК України, та до неї було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Однак, підозрювана порушила покладені на неї обов`язки, так як 21.02.2018 року приблизно о 18-00 год., перебувала не за місцем свого проживання, а на території вокзального комплексу станції Київ-Пасажирський, за адресою6 м. Київ, пл. Вокзальна,1 та вчинила таємне викрадення майна у потерпілої ОСОБА_7 .
Захисники та підозрюваний категорично заперечували проти задоволення клопотання, вважають підозру необґрунтованою.
Характеризуючи особу підозрюваного, адвокат зазначив, що ОСОБА_4 має родину, на утриманні має двой малолітніх дітей, має реєстрацію та визначене місце проживання в м. Києві, позитивно характеризується за місцем проживання.
Крім того, вказували на необґрунтованість підозри та відсутність реальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та можливість застосування за необхідності більш м`яких запобіжних заходів, зазначаючи, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, а також не містить обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, як передбачено п. 6 ч. 1 ст. 184 КПК України.
Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у місті Києві проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, яке зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0001984 від 21.02.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 органами досудового розслідування фактично затримано о 18-10 год. 21.02.2018 року.
22.02.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Враховуючи наведене, а також приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні середньої тяжкості кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення в обґрунтування застосування запобіжного заходу покладається необхідність попередити спроби підозрюваної вчиняти інші кримінальні правопорушення та ухилитися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує особу останньої, зокрема, сімейний стан, соціальне положення, стан здоров`я підозрюваної, а також те, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З урахуванням вищевикладеного слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що злочин, у вчиненні якого вона підозрюється вчинений без застосуванням насильства чи погрози його застосування, запобіжний захід у вигляді застави їй раніше не обирався, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
Враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_4 , майновий та сімейний стан підозрюваної, стан здоров`я, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 25240 (двадцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки:
- носити електронний засіб контролю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000071, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;
- утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_7 , свідками у цьому кримінальному провадженні .
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 рахувати з 18 годин 10 хвилин 21 лютого 2018 року.
Дата закінчення дії ухвали про обрання відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заходу у виді тримання під вартою 20 квітня 2018 включно.
Розмір застави визначити у межах 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 25240 (двадцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва: Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, , МФО 820172, депозитний рахунок 2089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- носити електронний засіб контролю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, а саме у м. Києві, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001984, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України (за наявності);
- утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_7 , свідками у цьому кримінальному провадженні .
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора Київської місцевої прокурату №9 ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваною в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1