справа № 208/4820/17
№ провадження 1-кс/208/1371/17
УХВАЛА
Іменем України

05 вересня 2017 р. м. Кам`янське
Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого про арешт майна, -
встановив:
Слідчий звернулась до суду з вищезазначеним клопотанням, просила суд надати дозвіл на майно, яке було виявлено та вилучено в ході обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме телевізор «Sharp» LC 32SH7 с.н. 912148476. В судовому засіданні слідчий підтримала своє клопотання, просила його задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши пояснення слідчого та матеріали клопотання, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
01 вересня 2017 року на підставі ухвали судді Заводського PC ОСОБА_1 проведено обшуку за адресою АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено телевізор «Sharp» LC 32SH7 с.н. 912148476.
01.09.2017 вказаний телевізор в ході пред`явлення для впізнання потерпілій ОСОБА_4 було впізнано як такий, який у неї було викрадено.
На думку слідчого, метою застосування арешту відносно вищенаведеного майна є запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження, так як вищенаведене майно, яке має ознаки речових доказів, має бути направлено для дослідження експертним шляхом та використано при проведенні слідчих дій, зокрема, пред`явлення речей до впізнання, що є важливим для встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Без дослідження вищенаведеного майна експертним шляхом чи проведення слідчих дій із використанням цього майна може мати наслідком його приховування, знищення, пошкодження псування, перетворення чи відчуження та у будь-якому випадку позбавить сторону обвинувачення можливості отримати інші докази, які б вказували на наявність чи відсутність у діях підозрюваних складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Згідно з вимогами ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Виходячи з викладених норм процесуального права, слідчий суддя не вбачає підстав для тримання вилученого майна під арештом, оскільки перебування зазначеного майна на зберіганні у власника не перешкоджатиме можливим подальшим слідчім діям та обмеження у реалізації права власності наразі не відповідає меті застосування такого заходу забезпечення криміналього провадження, як арешт майна, відповідно до ч. 1, 2 ст. 170 КПК України.
Крім того, слідчий суддя враховує рішення Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі «Смирнов проти Росії», де було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина, яка наразі, в цьому конкретному випадку, відсутня.
Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:
У клопотанні слідчого ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1