Справа № 643/3163/18
Номер провадження 1-кс/643/734/18
УХВАЛА
В ході досудового слідства встановлено що право власності на квартиру12, розташовану в будинку АДРЕСА_1 , належала ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності.
Згідно отриманих відомостей ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , також паспорт померлої не зданий.
В день смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина за її останнім місцем проживання у вищевказаній квартирі, в якій вона була зареєстрована та проживала одна, що підтверджується довідкою КП «Жилкомсервіс» від 28.04.2016.
З інформаційних довідок зі Спадкового реєстру від 19.05.2016, наданих Третьою Харківською державною нотаріальною конторою щодо ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведені спадкові справи, видані свідоцтва про право на спадщину, заповіти, спадкові договори відсутні.
Законодавством України передбачено, що у разі неприйняття спадщини спадкоємцями орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Вказана заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Визнана судом відумерлою спадщина, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.
Згідно відомостей, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 21.11.2014 посвідчено договір купівлі-продажу №889.
За змістом вказаного договору ОСОБА_4 , від імені якої діяла ОСОБА_6 на підставі довіреності, посвідченої нотаріусом Мурманського нотаріального округу м. Мурманськ Російської Федерації ОСОБА_7 , 17.04.2014 за реєстровим №2343 продала означену квартиру ОСОБА_8 .
З огляду на те, що цивільна правоздатність, у тому числі право власності, ОСОБА_4 припинилися у момент її смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), на час нотаріального посвідчення договору від 21.11.2014 вона не була здатна мати та здійснювати цивільні права та обов`язки продавця належної їй за життя квартири.
За таких обставин, укладення згаданого договору здійснено всупереч вимогам ч. 1 ст. 658 ЦК України, якою передбачено, що право продажу товару належить його власнику.
При цьому, наявність довіреності від 17.04.2014, на яку міститься посилання в тексі договору від 21.11.2014, не змінює правових наслідків смерті ОСОБА_4 , оскільки представництво за довіреністю припиняється у разі смерті особи, яка видала довіреність.
На даний час існують підстави для накладення арешту на квартиру шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, оскільки продовжується та існує ймовірність подальшого відчуження такого майна третім особам (в т.ч. добросовісним набувачам), чим буде суттєво ускладнено захист порушеного права власності.
Так, за договором купівлі-продажу від 10.03.2017, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_10 (реєстровий №276), ОСОБА_8 продав вказану квартиру ОСОБА_11 .
У свою чергу, ОСОБА_11 за договором купівлі-продажу від 19.05.2017, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_12 (реєстровий №1144), продала вказану квартиру ОСОБА_13 .
На підставі вищевикладеного прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на спірну квартиру, шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення, оскільки злочинний умисел невстановлених на цей час досудовим розслідуванням осіб від самого початку був спрямований саме на заволодіння вказаною квартирою.
В судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та підтримав клопотання і просив його задовольнити.
Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .
Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.
Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .
В клопотанні прокурором доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -
Клопотання про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , право власності на час звернення до суду із клопотанням зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_13 на підставі договору купівлі-продажу від 19.05.2017 (реєстровий №1144), посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди, стосовно цього майна, здійснювати його відчуження.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1