Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА
Номер провадження 1-кс/711/597/18

Справа № 711/1693/18

14 березня 2018 року

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю:
секретар ОСОБА_2 ,
розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб прокуратури Черкаської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
Заявник звернулася до суду 05.03.2018р. зі скаргою, в якій просить зобов`язати відповідного прокурора прокуратури Черкаської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості про вчинення злочину та розпочати досудове розслідування на підставі її заяви від 12.01.2018р.

Судовий розгляд скарги був призначений ухвалою слідчого судді від 06.03.2018р. в режимі відеоконференції з Красногвардійським районним судом м. Дніпропертровська, про що клопотала заявниця у своїй скарзі. Натомість заявниця не зявилась у судове засідання та не повідомила про причини неявки у передбачений законом порядок. 13.03.2018р. засобами електронної пошти на адресу суду надійшло клопотання від імені заявниці про відкладення судового засідання, проте таке клопотання надійшло з невідомої електронної адреси (така адреса не зазначалась у скарзі, не зареєстрована в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua) та не містить електронного цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікувати його автора. До того ж до клопотання не додано доказів на підтвердження об`єктивності причин неможливості явки заявниці в судове засідання. Таким чином, поважних причин неявки заявниці не встановлено.
Частиною третьою ст.306 КПК України передбачено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, закріплюючи участь скаржника як обов`язкову умову розгляду скарги, кримінально-процесуальний закон не регламентує дій слідчого судді в разі неявки скаржника або його відмови від участі у судовому засіданні.
Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування мають бути розглянуті не пізніше сімдесяти двох годин з моменту їх надходження. За таких обставин, вбачається можливим проведення розгляду скарги у відсутність особи, яка її подала, оскільки в інакшому випадку слідчим суддею будуть порушені вимоги ст.116 і ч.2 ст.306 КПК України і порушено право заявника на своєчасний розгляд його скарги судом.
14.03.2018р. до суду надійшла заява прокурора прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 про розгляд скарги без участі прокурора. Також у своїй заяві прокурор зазначила, що відомості за заявою ОСОБА_3 не було внесено до ЄРДР, оскільки її заява не містить відомостей, які дійсно свідчать про ознаки злочину та фактичне існування доказів, що підтверджують реальність кримінально-караного діяння. Просила відмовити у задоволенні скарги в повному обсязі.
Дослідивши надані письмові документи, вважаю що скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що 12.01.2018р. ОСОБА_3 звернулась до Генеральної прокуратури України з заявою про кримінальне правопорушення, що вчинене слідчим Золотоніського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_5 .. В обґрунтування заяви зазначено, що останній 28.11.2017р. закрив кримінальне провадження № 0000687 за п.1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з встановленням відсутності події кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.358 КК України при тому, що ним не виконані судові рішення попередніх розглядів. Також слідчим, на думку заявниці, безпідставно відмовлено у визнанні її потерпілою у цьому злочині.
Зазначена скарга була направлена Генеральною прокуратурою України до прокуратури Черкаської області для розгляду.
29.01.2018р. за вих № 04/2/2-696-12 заяву ОСОБА_3 передано до Головного управління Національної поліції в Черкаській області для проведення службової перевірки, про що повідомлено заявницю відповідним листом.
Не погоджуючись з такими діями прокурора заявниця звернулась до слідчого судді з зазначеною скаргою.
Визначаючи обґрунтованість вимог скарги варто звернути увагу, що відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені дії чи бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Необхідність існування судового порядку оскарження даного виду бездіяльності ґрунтується на закріпленні у ст.214 КПК України обов`язку прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Зазначений обов`язок прокурора не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч.4 ст.214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Таким чином, з огляду на чіткий обов`язок внесення прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, у разі наявності у заяві чи повідомленні відповідних та достатніх відомостей про кримінальне правопорушення, підставою для задоволення скарги є встановлення факту звернення із заявою та констатація факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст. 214 КПК 24-годинного строку.
Разом з тим, наданню оцінки змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення передує певний порядок подання такої заяви. Системний аналіз положень ст.214 та 303 КПК України свідчить, що передумовою задоволення скарги про дії чи бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, є встановлення факту відповідного звернення заявника до конкретної посадової особи, дії чи бездіяльність якої оскаржується. Оскільки обов`язку прийняття рішення про внесення відомостей до ЄРДР кореспондує реалізація заявником права на звернення до уповноваженої особи з повідомленням про вчинення злочину.
В судовому засіданні встановлено, що заявник не зверталась до прокуратури Черкаської області з заявою про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст.214 КПК України, а відтак не може оскаржувати дії чи бездіяльність такого прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР на підставі поданої заявником до іншого органу заяви про вчинення кримінального правопорушення.
В цьому контексті слід звернути увагу, що порядок взаємовідносин між правоохоронними органами щодо розгляду заяв та повідомлень про злочини не передбачає можливості передання таких заяв чи повідомлень за належністю до інших правоохоронних органів, зокрема до іншого прокурора. Такий підхід до вирішення порушеного перед прокурором процесуального питання не відповідає положенням ч.7 ст.214 КПК, згідно з якою для дотримання правил підслідності (в тому числі за територіальною ознакою) передання наявних у прокурора матеріалів провадження має здійснюватись ним після внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, а не до цього. Також варто зауважити, що будь-яка перевірка заяви повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Лише потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст.284 КПК України.
Заявник звернулася з заявою про вчинення кримінального правопорушення до Генеральної прокуратури України, отже зобов`язання внесення до ЄРДР відомостей за її заявою від 12.01.2018р. існує саме у такого прокурора, який зобов`язаний не пізніше 24 годин з моменту отримання заяви вчинити відповідні дії, передбачені ст.214 КПК України.
У свою чергу після прийняття прокурором іншої прокуратури від Генеральної прокуратури України відповідної заяви про вчинення кримінального правопорушення, внесення відомостей до ЄРДР таким прокурором обумовлюється його обов`язком вносити відповідні відомості у разі самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Самостійне виявлення прокурором таких обставин передбачає в обов`язковому порядку надання їм оцінки за його внутрішнім переконанням з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності встановлених ним обставин для прийняття відповідного процесуального рішення та вчинення, передбаченої ст.214 КПК України дії.
Невнесення прокурором прокуратури Черкаської області ОСОБА_6 відомостей до ЄРДР обумовлено її суб`єктивною оцінкою викладених в заяві ОСОБА_3 від 29.01.2018р. обставин і ґрунтується на закріплених законом засадах самостійності слідчих під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а також встановленою законом забороною втручатись в таку діяльність. Такі дії відповідають приписам ст.40 КПК України і не суперечать засадам кримінального провадження та особливостям здійснення судового контролю на досудовому провадженні.
За таких обставин прокурором прокуратури Черкаської області не порушено вимог кримінально-процесуального законодавства, що регламентують порядок внесення відомостей до ЄРДР, а тому скарга задоволенню не підлягає.
На підставі вищевикладеного і керуючись ст.303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений 19 березня 2018 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1