Справа № 404/6799/17
Номер провадження 1-кс/404/2589/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою по кримінальному провадженню №0012076 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Знамянка Кіровоградського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, не одруженого, без утриманців, з середньою спеціальною освітою, працюючого

на посаді начальника служби безпеки «Агродар Україна плюс», мешкає по АДРЕСА_1 , за правилами ст. 89 КК України вважається таким, що судимостей не має,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 125, ч. 4 ст. 296, ст. 348, ч. 2 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню, про зміну застосованого запобіжного заходу з тримання під домашнім арештом на тримання під вартою ОСОБА_6 , якому вручено повідомлення про підозру в тому, що він: 26.10.2017 року, приблизно о 21.30 годині за попередньою змовою з ОСОБА_7 , заздалегідь підшуканими знаряддями для нанесення тілесних ушкоджень поруч з будинком АДРЕСА_2 з мотивів явної неповаги до суспільства, почали вчиняти дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, що супроводжувались особливою зухвалістю та нецензурною лайкою в бік потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

При цьому, представник правоохоронного органу ОСОБА_9 , був вдягнений у формений одяг Національної поліції.

ОСОБА_6 , одяг бачив, але тримав у правій руці ніж, який згідно висновку експерта №102 від 11.12.2017 року являється холодною зброєю, та наніс ОСОБА_10 один удар в спину, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді: рани поперекової ділянки хребта зліва, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, яке викликало короткочасний розлад здоров`я.

Крім того, 28 листопада 2017 року, приблизно об 11 годині, поруч з будинком АДРЕСА_3 , ОСОБА_6 умисно наніс удари руками в голову ОСОБА_11 , внаслідок чого на тілі потерпілого утворились садна, крововиливи, припухлості, що відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

Слідчий з прокурором підтримали заявлені вимоги поданого ними клопотання.

ОСОБА_6 разом з захисником переконують про безпідставність зміні запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_6 не переховувався, слідству не перешкоджає, покладені на нього процесуальні обов`язки виконує, у тому числі й умови домашнього арешту, нових злочинів не вчиняв. Позитивно характеризується, має родину.

08 листопада 2017 року по вказаному кримінальному провадженню колегія суддів апеляційного суду Кіровоградської області застосувала до 25 грудня 2017 року стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом, цілодобово. У період дії заходу забезпечення виникли нові обставини :

- збільшено тяжкість пред`явленої підозри, через умисний особливо тяжкий злочин, передбачений ст. 348 КК України;

- після проведення криміналістичної експертизи ножа,- виникли підстави для пред`явлення підозри за новим умисним злочином, передбаченим ч. 2 ст. 263 КК України;

- також, наявні ознаки обґрунтованої підозри у вчиненні нового умисного злочину за ч. 1 ст. 125 КК України;

- крім цього, підозрюваний умисно порушив умови запобіжного заходу цілодобового домашнього арешту.

Згідно ч.1 ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, якщо виникли обставини після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей.

На виконання вимог ч. 2 ст. 200 КПК України, слідчий повідомив про нові обставини, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та надав відповідні докази:

Допитаний під час розгляду клопотання потерпілий ОСОБА_11 наполягає, що 28.11.2017 року приблизно об 11 годині, поруч з будинком АДРЕСА_3 , ОСОБА_6 умисно наніс йому удари руками в голову, що підтверджує підозру у вчиненні злочину і порушенні підозрюваним умов виконання застосованого цілодобового домашнього арешту.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Так, сукупність показів потерпілого, негайне звернення до правоохоронних органів, наявність тілесних ушкоджень, що відповідають строку їх виникнення, підтверджують як обґрунтованість підозри за ч. 1 ст. 125 КК України, так і факт умисного порушення умов цілодобового домашнього арешту.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, неможливо (передчасно), слідчому судді дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину, а також заявленому алібі. Перераховані обставини остаточно з`ясовуються на стадії судового розгляду, тобто твердження сторони захисту про недоведеність дій підозрюваного заслуговують на увагу, але не є визначальними. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Таким чином, сторона обвинувачення обґрунтувала і надала докази на підтвердження порушення підозрюваним умов виконання цілодобового домашнього арешту, та наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним нового умисного злочину в період домашнього арешту за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України. Ці факти не були і не могли бути предметом дослідження під час застосування домашнього арешту. У клопотанні про зміну запобіжного заходу зазначено обставини, які: виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.

Разом із цим, у клопотанні про зміну запобіжного заходу зазначено і про обставини, які існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати: до таких обставин відноситься ніж, по-якому була проведена криміналістична експертиза, за результатами чого ніж визнаний холодною зброєю та у зв`язку із чим ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру за новим епізодом. Поміж тим, пред`явлена підозра в особливо тяжкому злочині за ст. 348 КК України.

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч.2 ст.183 КПК України).

Злочини, по яким пред`явлено особі повідомлення про підозру є: умисними закінченими, тяжкими та особливо тяжким, за попередньою змовою групою осіб, у нічний час. Посягають на суспільні інтереси - проти громадського порядку та моральності, здоров`я особи, громадської безпеки та авторитету органів державної влади.

Дії ОСОБА_6 поєднано з застосуванням фізичного насильства по відношенню до представника органу державної влади, а також до ОСОБА_11 в обох випадках підозрюваний не надав медичну допомогу потерпілим, зник з місця подій. Слідчий суддя взяв до уваги дані попереднього вироку та редакції пред`явленої підозри, що характеризують особу підозрюваного, який жорстко поводиться, нехтує правилами загальноприйнятної суспільної поведінки, не може врегульовувати спори мирним шляхом, заздалегідь підшукав і використав знаряддя злочину. Відстоювання власної правової позиції у поєднанні з обсягом пред`явленої підозри, тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочинів, є вагомою підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду, незаконного впливу на очевидців потерпілих та їх родичів, перекручуванні обставин по справі, знищенню чи перетворенню слідів злочину. Обізнаність про місце роботи потерпілих та невирішений конфлікт, схильність до зухвалої поведінки, є ризиком продовження чи вчинення нового злочину, що негативно позначиться на розумних строках і затягне прийняття остаточного процесуального рішення.

Наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Стосовно підозрюваного необхідно змінити запобіжний захід на тримання його під вартою, оскільки матеріали клопотання підтверджують існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 порушив умови домашнього арешту, тобто жоден з видів запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава) не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у злочинах, пов`язаних із застосуванням насильства по відношенню до потерпілих, тому у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні законні передумови для визначення йому застави при застосуванні заходу забезпечення тримання під вартою.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_6 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу буде вимушений виконати цю ухвалу слідчого судді.

18.12.2017 року керівник Кіровоградської місцевої прокуратури виніс постанову про продовження строку досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні до трьох місяців, а тому 27 січня 2018 року є граничним днем тримання підозрюваного під вартою, строком на тридцять вісім днів.

Зміст показів ОСОБА_12 про алібі підозрюваного сприймаються критично, і як доказ не приймається, оскільки спростовуються логічними та послідовними показами потерпілого ОСОБА_11 який наполягає, що чув і бачив як підозрюваний бив та знущався над ОСОБА_12 , а вона скаржилась про це працівникам поліції. Таким чином підозрюваний впливає на свідка. Наявність у підозрюваного родини і роботи не були і не стануть стримуючим фактором. Ризики передбачені ст. 177 КПК України і неналежне виконання ним процесуальних обов`язків будуть попереджені завдяки застосуванню тримання під вартою. Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 200, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , змінити вид запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою, строком на тридцять вісім днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 обчислювати з моменту проголошення цієї ухвали, з 16 годин 30 хвилин 21.12.2017 року.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно взяти під варту в залі суду. Застосований запобіжний захід-тримання під вартою припиняє свою дію о 16 годині 30 хвилин, 27 січня 2018 року.

Розмір застави не визначається.

Часткове задоволення полягає у визначенні меншої кількості днів, ніж зазначено слідчим у поданому ним клопотанні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1