Справа №295/1946/18

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.02.2018 року м. Житомир
Заявник та його уповноважений представник у судовому засіданні підтримали вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, вважають що арешт було накладено не обґрунтовано, разом з тим заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, що не доведено стороною обвинувачення.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просиві відмовити у його задоволенні, вказав, що огляд вказаного автомобіля було проведено на підставі ст. 237 КПК України та за правилами визначеними цим кодексом, та після виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення не пізніше 24 годин внесені відповідні відомості до ЄРДР, транспортний засіб було вилучено на законних підставах та на який було накладено арешт слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира, який він вважає обґрунтованим, крім того відповідно до висновку експерта номерна панель автомобіля має ознаки змін, а тому на даний час не відпала потреба у проведенні слідчих дій.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 19.12.2017 року накладено арешт на автомобіль Mazda 626, ідентифікуючий номер НОМЕР_1 реєстраційний номер НОМЕР_2 , що знаходиться у розпорядженні та користуванні ОСОБА_3 з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеного транспортного засобу, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 04.01.2001 року.
Підставою накладення арешту є те, що старший слідчий звернувся з клопотанням, в якому зазначає, що 14.12.2017 року під час огляду транспортного засобу марки Mazda 626, ідентифікуючий номер НОМЕР_1 реєстраційний НОМЕР_4 , було встановлено, що номерна панель з ідентифікаційним номером кузова та заводська табличка з дублюючим номером кузова та інформативними даними про транспортний засіб вварена в остов кузова кустарним способом, вищевказаного автомобіля.
Як пояснив ОСОБА_3 , вказаний автомобіль придбав більше чотирьох років тому по дорученню, про будь-які втручання до панелі ідентифікуючих номерів нічого йому не відомо.
14.12.2017 року транспортний засіб марки Mazda 626, ідентифікуючий номер НОМЕР_1 реєстраційний НОМЕР_4 було вилучено та поміщено до штрафного майданчику, що за адресою смт. Гуйва, вул. Бердичівська, для вирішення питання по суті.
Таким чином автомобіль марки Mazda 626, ідентифікуючий номер НОМЕР_1 реєстраційний номер НОМЕР_2 може бути використаний в якості речового доказу у кримінальному провадженні та потребує проведенню ряду слідчо-розшукових дій та експертиз.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
За правилами ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо:
- відпали підстави його застосування;
- арешт було накладено необґрунтовано.
Підстав, що арешт було накладено необґрунтовано судом не встановлено, разом з тим ухвала Богунського районного суду м. Житомира від 19.12.2017 року не оскаржувалася до апеляційного суду заявником та набрала законної сили.
Разом з тим, відповідно до висновку проведеної експертизи дорученої судовому експерту сектору криміналістичного дослідження транспортних засобів і реєстраційних документів, що їх супроводжують відділу інженерних економічних товарознавчих видів досліджень та оціночної діяльності Житомирського НДЕКЦ МВС України в Житомирській області ОСОБА_8 .
Номерна панель автомобіля марки Mazda 626, ідентифікуючий номер НОМЕР_1 реєстраційний номер НОМЕР_2 має ознаки зміни та заводська металева табличка з дублюючим ідентифікаційним номером кузова та інформативними даними про автомобіль вварена в остов кузова кустарним способом.
Також в судовому засіданні прокурор вказав, що по даному кримінальному провадженню ведуться слідчі дії, а арештоване майно є речовим доказом, а тому на день розгляду вказаного клопотання не відпали підстави застосування арешту.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слід зазначити, що слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
А тому враховуючи що майно, на яке накладено арешт, відповідаючи критеріям ст. 98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні та безпосереднім предметом вчинення кримінального правопорушення, потреба у застосуванні арешту на вказане вище майно не відпала, тому підстав для скасування арешту на день розгляду клопотання не вбачається.
Керуючись ст. ст. 98, 170 -174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя