АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 11-cc/796/4648/2017 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 жовтня 2017 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Хоум-Нет» ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 липня 2017 року,
ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 та накладено арешт з забороною відчужувати кошти в частині видаткових операцій, з банківського рахунку ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» (36410686), який відкритий та обслуговується в ПАТ "БТА Банк" (МФО 321723) (м. Київ вул. Жилянська, 75), а саме рахунок № НОМЕР_1 . Та зобов`язано службових осіб ПАТ "БТА Банк", надати співробітникам Генеральної прокуратури України або співробітникам Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України інформацію у вигляді довідки про суму коштів, що будуть знаходитись на вказаному рахунку на час надання даної ухвали для виконання.

Згідно ухвали, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки грошові кошти ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет», що розміщені на відкритому в банківській установі рахунку, мають ознаки таких, що були здобуті кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям ст. 98 КПК України з огляду на предмет кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 ч. 5 ст. 191 КК України, і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник ТОВ «Хоум-Нет» ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій обґрунтовуючи звернення до суду у встановлений законом строк, посилаючись на незаконність ухвали слідчого судді, просить її скасувати.
В обґрунтування своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою зазначає, що розгляд клопотання старшого слідчого був здійснений без повідомлення та без участі власника майна. Копію оскаржуваної ухвали власник майна отримав лише 31.08.2017 року.

Мотивуючи апеляційні вимоги зазначає, що стороною обвинувачення не доведено, що грошові кошти на рахунках ТОВ «Хоум-Нет» відповідають вимогам ст. 98 КПК України та не доведено можливості подальшого використання цих грошових коштів у якості речових доказів, а саме, не доведено обставини, які можуть підтвердити вказані речові докази.

Апелянт стверджує, що слідчий суддя не врахував відсутність обґрунтованої підозри, розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, отриманої юридичною особо, розумність та співрозмірність права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна. В оскаржуваній ухвалі відсутній чіткий перелік майна та відомості про причетність службових осіб ТОВ «Хоум-Нет» до вчинення кримінального правопорушення, яким повідомлення про підозру у даному кримінальному провадженні не вручено. Представник додає, що цивільний позов до ТОВ «Хоум-Нет» не заявлено.

Крім того зазначає, що відповідно до проведеної податкової перевірки за період з 01.01.2011 року по 30.09.2016 року жодних порушень ТОВ «Хоум-Нет», які підпадають під ознаки кримінально-протиправних діянь не виявлено. Натомість накладення арешту на грошові кошти підприємства призведе до повного зупинення підприємницької діяльності, а також до порушення прав на тримання послуг абонентів товариства.

Що стосується твердження сторони обвинувачення стосовно безтоварності виконання договору з філією «Укргазтехзв`язок» ПАТ «Укртрансгаз», то воно не підтверджується жодними доказами, оскільки після укладення тендерного договору з ПАТ «Укртрансгаз» ТОВ «Хоум-Нет» взяв обов`язок поставляти й встановлювати обладнання на вказаному підприємстві. Обладнання на виконання умов договору постачалося для ПАТ «Укртрансгаз», що підтверджується документами про закупівлю вказаного обладнання систем передання даних, яке постачалося ТОВ «Хоум-Нет», договір, специфікацію, видаткові та товаротранспортні накладні від постачальника ТОВ «Діпнет Україна».

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника ТОВ «Хоум-Нет», який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити в повному обсязі, пояснення прокурора, який частково визнав апеляційну скаргу та зазначив, що на даний час підстави для накладення арешту відсутні, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, клопотання слідчого про арешт майна було розглянуто слідчим суддею без повідомлення та участі представника власника майна. Копія ухвали на адресу ТОВ «Хоум-Нет» не направлялася, а відтак в силу положень ст. 395 КПК України, строк на апеляційне оскарження не пропущено.
Що стосується безпосередньо апеляційної скарги, то слід звернути увагу на такі обставини.

Як вбачається з матеріалів, наданих до суду апеляційної інстанції, Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001846 від 08.06.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 205 ч. 5 ст. 191 КК України.

Органами досудового розслідування зазначено, що службові особи ТОВ «Діпнет Україна» (38278035) упродовж 2016-2017 років реалізували по завищеній ціні, в адресу ПАТ «Укртрансгаз» в особі філії «Управління «УКРТЕХЗВ`ЯЗОК» (30019801) обладнання цифрових систем передачі даних виробництва «Cisco systems Inc» (США), ЗАО «Група компаній «НАТЕКС» (РФ), «Dynamix Promotions Limited» (Великобританія) та «Moxa Inc» (Тайвань), яка офіційно на митну територію ввезена не була. Службові особо ТОВ «Діпнет Україна» лише відображають у податковій звітності документально оформлені безтоварні операції щодо поставки зазначеного вище обладнання з підприємства, що мають ознаки фіктивності, зокрема: ТОВ «ІНФО АГРО СТРОЙ» (40404008), ТОВ «ІНВЕСТ-ЛЮКС-СОЮЗ» (40453034), ТОВ «ЛОУТОН» (40474714), ТОВ «ЛАЙТ ЛЕВЕЛ» (40556644), ТОВ «ЛАНМАР КО» (40632730), ТОВ «РЕЛІЗ ГРУП» (40186614), ТОВ «АРЕНА-ГРУП» (40387297), ТОВ «ІНКАМ ІНВЕСТ (40646738), ТОВ «ТОРГОВА КОМПАНІЯ «НІКА ТОРГ» (40722132), ТОВ «РАНДЕС ПРО» (40646811), ТОВ «ПРОФІ МАРКЕТ (40556943). В свою чергу, по ланцюгу постачання не простежується поставки обладнання, а лише документально оформлені безтоварні операції з поставки продуктів харчування, одягу, побутової техніки та інше від наступних підприємств: ТОВ «МЕГА СТАРТ» (40413363), ТОВ «ПРОМ ТЕХНОЛОДЖИ» (40506384), ПП «КЕМІЛАЙН АГРО» (31052661), ФОП ОСОБА_8 ), ТОВ «КОРК-СТАЙЛ І К» (31270705), ТОВ «МІНЕВРА» (40035306), ТОВ «ТРЕЙД КОМЬЮНІТІ» (40452072), ПП «ЮВЕМА» (34408523), ТОВ «АРГО» (20480491), ТОВ «БОГОДУХІВСЬКИЙ МОЛЗАВОД» (36537542), ТОВ «К.О.Ж.К.» (39895466), ТОВ «ТД «АГРО-М`ЯСО-ХОЛДИНГ» (40109807), ПП «ЛІБРА-ТРЕЙД» (35932074), ТОВ «ХІТЕТ» (39322891), ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «УКРОПТТОРГ» (38408160), ТОВ «ШЕВРОН» (40673489), ТОВ «СХІДКОНТРАКТ» (36380442), ТОВ «КОНСТАНТА УКРНАФТОХІМ» (40171409), ТОВ «СХІДНА ДИСТРИБУЦІЙНА МЕРЕЖА» (38281011), ТОВ «УКРОПТБІЗНЕС» (40322219), КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ЛЕВ» (20205260), ТОВ «ДІАМАНТ ТРЕЙДІНГ ГРУП» (40044106), ТОВ «ЮСТ ОІЛ» (40317408), ТОВ «ВАЛЕРЕЧІ» (39744163), ТОВ «НОВАТОРС» (40536382), ТОВ «АРЕЛОЙД» (), ТОВ «ЕКО-ХОДЕР» (40412752), ТОВ «ГРАНД ІНКОМ» (40122367), ТОВ «РУСТРОС» (40451042), ТОВ «ВЕЛСІТ ІНВЕСТ» (40507236), що свідчить про заволодіння службовими особами ТОВ «Діпнет Україна» державними коштами у розмірі понад 69 млн. грн.

Кримінальне провадження внесено до Єдиного Державного реєстру досудових розслідувань на підставі дослідження, проведеного співробітниками міжрегіонального управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом Офісу ВПП ДФС №92/16-03/38278035 від 11.05.2017.

Співробітниками Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України встановлено, що службовими особами ТОВ «Діпнет Україна» вчинено протиправні дії направленні на виведення до тіньового сектору економіки та подальше привласнення грошових коштів ПАТ «Укртрансгаз» в особливо великих розмірах.

Так органом досудового розслідування зазначено, що протягом 2016 року службові особи ПАТ «Укртрансгаз» в особі філії «Управління «УКРТЕХЗВ`ЯЗОК» проведено державні закупівлі (тендери) щодо закупівлі обладнання цифрових систем передачі даних виробництва «Cisco systems Inc» (США), ЗАО «Група компаній «НАТЕКС» (РФ), «Dynamix Promotions Limited» (Великобританія) та «Moxa Inc» (Тайвань).

В подальшому, за попередньою змовою із службовими особами Управлінням «Укргазтехзв`язок» переможцем державних закупівель стало підприємство ТОВ «Діпнет Україна» (), в результаті чого між вказаними підприємствами укладено договори поставки від 03.06.2016 №, від 03.06.2163, від 06.06.2016 №, від 05.08.2016 №, від 03.06.2016 № на загальну суму понад 69 млн. грн.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Діпнет Україна» здійснили поставку телекомунікаційного обладнання виробництва ЗАО «Група компаній «НАТЕКС» (РФ) в адресу Управління «Укргазтехзв`язок», яке офіційно на митну територію ввезено не було. Загальна сума поставки скалала понад 50 млн. грн.

В свою чергу службові особи ТОВ «Діпнет Україна» у податковій звітності відображають документально оформлені безтоварні операції щодо поставки зазначеного вище обладнання з підприємства, що мають ознаки фіктивності, зокрема: ТОВ «ІНФО АГРО СТРОЙ» (), ТОВ «ІНВЕСТ-ЛЮКС-СОЮЗ» (), ТОВ «ЛОУТОН» (), ТОВ «ЛАЙТ ЛЕВЕЛ» (), ТОВ «ЛАНМАР КО» (), ТОВ «РЕЛІЗ ГРУП» (), ТОВ «АРЕНА-ГРУП» (), ТОВ (код ЄДРПОУ ІНКАМ ІНВЕСТ (), ТОВ «ТОРГОВА КОМПАНІЯ «НІКА ТОРГ» (), ТОВ «РАНДЕС ПРО» (), ТОВ «ПРОФІ МАРКЕТ ().

У ході досудового розслідування встановлено, що злочинна діяльність, що полягає у незаконному привласненні державних грошових коштів в особі ПАТ «Укртрансгаз» триває.

Так, у 2016 році ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» укладено договори з філією «Укргазтехзв`язок» ПАТ «Укртрансгаз» по реконструкції технологічного зв`язку та ремонту обладнання радіозв`язку та кабельних ліній зв`язку на загальну суму понад 176 млн. грн.

Відповідно до аналізу податкової звітності встановлено, що станом на 30.05.2017 на виконання укладених договорів ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» поставлено в адресу ПАТ «Укртрансгаз» в особі філії «Управління «УКРТЕХЗВ`ЯЗОК» телекомунікаційне обладнання на загальну суму 27 млн. грн., надходження якого документально оформлено від пов`язаного підприємства ТОВ «Діпнет Україна», в свою чергу, як зазначено вище, останнє відображає постачання обладнання від підприємств з ознаками фіктивності.

Враховуючи викладене, невстановлені слідством особи за попередньою змовою із службовими особами ТОВ «Діпнет Україна», ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет», усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки, що полягають у мінімізації податкових зобов`язань підприємствам реального сектору економіки, легалізації коштів одержаних злочинним шляхом, привласненні державних коштів, шляхом документально оформлених безтоварних операцій з використанням реквізитів підприємств, відбувається маніпулювання за номенклатурою товару, а саме: відбувається придбання продуктів харчування, будівельних матеріалів, побутової техніки, скрапленого газу при цьому реалізовуються телекомунікаційне обладнання.

06.07.2017 року прокурор відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного судуд мі ста Києва з клопотанням про накладення арешту з забороною відчужувати кошти в частині видаткових операцій, з банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритого ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» в ПАТ "БТА Банк" та зобов`язанням службових осіб ПАТ "БТА Банк", надати співробітникам Генеральної прокуратури України або співробітникам Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України інформацію у вигляді довідки про суму коштів, що будуть знаходитись на вказаному рахунку на час надання даної ухвали для виконання.

06.07.2017 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора було задоволено.

Задовольняючи дане клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0001846, слідчий суддя, як вбачається з журналу судового засідання, заслухав пояснення прокурора ОСОБА_9 , дослідивши матеріали, додані до клопотання, прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки грошові кошти ТОВ «Науково-промислової компанії «Хоум-нет», що розміщені на відкритому в банківській установі рахунку, мають ознаки таких, що були здобуті кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям ст. 98 КПК України з огляду на предмет кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 ч. 5 ст. 191 КК України, і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Колегія суддів не може погодитись з таким рішенням слідчого судді з огляду на такі обставини.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак зазначених вимог закону слідчий суддя та прокурор, який вніс клопотання про арешт майна, не дотрималися.

У клопотанні про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, прокурор зазначає про необхідність накладення арешту з метою відшкодування спричинених Державі збитків у вигляді несплачених податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Разом з тим з матеріалів наданих до суду вбачається, що в рамках кримінального провадження № 0001846 жодній особі, у тому числі посадовим особам ТОВ «Науково-промислової компанії «Хоум-нет» не повідомлено про підозру, відносно товариства кримінальне провадження не здійснюється, а відомості щодо існування цивільного позову чи стягнення неправомірної вигоди в рамках кримінального провадження взагалі відсутні. Вказане свідчить про відсутність правових підстав для накладення арешту на майно з метою відшкодування збитків, спричинених державі як про це зазначає орган досудового розслідування у своєму клопотанні.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що під час задоволення клопотання органу досудового розслідування слідчий суддя взагалі не врахував вищезазначених обставин та не встановлював достатність доказів на підтвердження підстав для накладення арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) як на це посилається сторона обвинувачення у своєму клопотанні. Натомість слідчий суддя вийшов за межі наданих йому кримінальним процесуальним законом повноважень та наклав арешт на рахунки ТОВ «Науково-промислової компанії «Хоум-нет» з іншою метою, а саме з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому самостійно встановив, що грошові кошти на рахунку мають ознаки таких, що здобуті кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям ст. 98 КК України. З огляду на те, що органом досудового розслідування у клопотанні вказана обставина взагалі не зазначалася, а питання про накладення арешту на рахунки з метою збереження речових доказів не ставилось, колегія суддів приходить до висновку про відсутність у слідчого судді законних підстав для задоволення клопотання прокурора.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що органом досудового розслідування не доведено достатніми та допустимими доказами необхідність у накладенні арешту на рахунки ТОВ «Науково-промислової компанії «Хоум-нет», оскільки у кримінальному провадженні відсутні підстави для накладення арешту на майно підприємства з метою, на яку посилається сторона обвинувачення у клопотанні.

На підставі вищевикладених обставин, які свідчать про однобічність, неповноту і формальність судового розгляду, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга представника ТОВ «Науково-промислової компанії «Хоум-нет» підлягає задоволенню з постановленням судом апеляційної інстанції нової ухвали про відмову у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно за недоведеності необхідності арешту майна, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Хоум-Нет» ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 липня 2017 року, якою задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення Департаменту з рослідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 та накладено арешт з забороною відчужувати кошти в частині видаткових операцій, з банківського рахунку ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» (36410686), який відкритий та обслуговується в ПАТ "БТА Банк" (МФО 321723) (м. Київ вул. Жилянська, 75), а саме рахунок № НОМЕР_1 . Та зобов`язано службових осіб ПАТ "БТА Банк", надати співробітникам Генеральної прокуратури України або співробітникам Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України інформацію у вигляді довідки про суму коштів, що будуть знаходитись на вказаному рахунку на час надання даної ухвали для виконання скасувати.

Постановити нову, якою у задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення Департаменту з рослідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 про накладення арешт з забороною відчужувати кошти в частині видаткових операцій, з банківського рахунку ТОВ «Науково-промислова компанія «Хоум-нет» (36410686), який відкритий та обслуговується в ПАТ "БТА Банк" (МФО 321723) (м. Київ вул. Жилянська, 75), а саме рахунок № НОМЕР_1 та зобов`язанням службових осіб ПАТ "БТА Банк", надати співробітникам Генеральної прокуратури України або співробітникам Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України інформацію у вигляді довідки про суму коштів, що будуть знаходитись на вказаному рахунку на час надання даної ухвали для виконання відмовити.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4