Справа № 308/600/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 січня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , подане в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту на майно,-
ВСТАНОВИВ:
Представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту на майно.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України. Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
В клопотанні представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 , зазначає, що ОСОБА_2 являється власником майна на яке накладено арешт. Разом з тим, до матеріалів клопотання не надано жодного доказу, який би підтвердив право власності чи право володіння заявника на : речові докази по справі.
Згідно з ч.2 ст167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо.
Випадки припинення тимчасового вилучення майна передбачені в ст.169 КПК України, де вказано, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним ; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбаченихч.5 ст.171 та ч.6 ст.173цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.
У ч.1ст. 303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні.
Відповідно до ч. 1 статті 304 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідуванняможе бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Разом з тим, з поданого представником ОСОБА_2 ОСОБА_3 клопотання не вбачається, що він оскаржує рішення, дії чи бездіяльність, перелік яких встановленост. 303 КПК України. Крім того, звертається не зі скаргою, а з клопотанням.
Розгляд клопотань сторони кримінального провадження під час досудового розслідування відбувається в порядку, передбаченомуст.220 КПК України, а саме, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дійслідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Відповідно до ч.2 ст.220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситися мотивована постанова , копія якої вручається особі, котра заявила клопотання, а в разі неможливості вручення з об`єктивних причин - направляється йому.
Виходячи зі змісту положень ст. 220 КПК України, слідчий зобов`язаний розглянути клопотання потерпілого і його представника в строк не більше трьох днів з моменту подання, однак таке клопотання повинно стосуватися небудь-яких дій, а саме процесуальних дій, які : передбаченіКПК України; направлені на виконання завдань кримінального провадження при проведенні досудового слідства; відносяться до компетенції слідчого.
Клопотання - це письмове звернення з проханням про виконання будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні, визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо. Клопотання може вноситись стороною захисту, потерпілим, його представником чи законним представником. Воно адресується слідчому чи прокурору, який протягом трьох днів, розглянувши клопотання, приймає одне з таких рішень - задовольняє чи відмовляє у задоволенні клопотання.
Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобовязаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України може бути оскаржене - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право на оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексуне регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1ст. 7 КПК України.
За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.
Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обовязку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.
Частиною 2 статті 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.
У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , про скасування арешту на майно повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1