Справа № 397/861/16-к
н/п : 1-кп/397/15/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21.02.2018 року. Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Олександрівка кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.06.2016 року за № 0000267, відносно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 Кримінального кодексу (далі КК) України,
за участю: прокурора - ОСОБА_6 ,
потерпілого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8 ,
обвинувачених - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про проведення, за участю сторін кримінального провадження, огляду на місці, а саме: будинку потерпілого ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 , оскільки на його думку при розгляді провадження встановлені обставини, які не відповідають фактичним даним взлому до будинку потерпілого не було, двері не пошкоджувалися.

Захисник, обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 .

Прокурор та потерпілий заперечили проти заявленого клопотання, так як з моменту вчинення злочину пройшло більш ніж півтора року, потерпілим було відремонтовано двері, а тому за допомогою огляду не можливо буде встановити яким чином та де саме був факт взлому. На досудовому слідстві проводився огляд місця події в присутності понятих. Також, встановлення факту взлому до будинку потерпілого та пошкодження вхідних дверей не впливає на кваліфікацію дій обвинувачених. Крім того, на досудовому розслідуванні та при його завершенні обвинуваченим таких клопотань не заявлялося.
Заслухавши пояснення учасників провадження, суд дійшов до наступного висновку.
Згідно з витягом з кримінального провадження № 0000267 встановлено, що до Єдиного реєстру досудового розслідування 01.06.2016 року внесено заяву ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення, яке кваліфіковано за ч. 3 ст. 186 КК України, а саме, що 30.05.2016 року близько 23.30 год. невідомі особи шляхом виламування лутки на вхідних дверях в будинку ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 , проникли всередину, звідки відкрито для потерпілого викрали 5 рулонів сітки рабіци. Про підозру повідомлено ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.к.п. 1).
Протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.06.2016 року підтверджується, що була прийнята заява від ОСОБА_9 , згідно якої 30.05.2016 року близько 23.30 год. невідома особа, шляхом виривання скобеля у вхідних дверях будинку, проникла всередину, звідки викрала 50 метрів сітки рабіци (а.к.п. 8).

Протоколом огляду місця події від 01.06.2016 року, який складений в присутності понятих, за участю потерпілого та спеціаліста, підтверджується, що було проведено огляд місця події, а саме домоволодіння ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено на лутках вхідних дверей до будинку, а саме з лівої сторони, пошкодження у вигляді відлому частини лутки. З правої сторони від вхідних дверей на порозі стоїть шмат з деревини, а саме частини лутки, яка була пошкоджена з лівої сторони від вхідних дверей (а.к.п. 9-10).

Повідомленням про підозру від 01.06.2016 року підтверджується, що ОСОБА_3 повідомлено про те, що він підозрюється у відкритому викраденні чужого майна, поєднаного з проникненням у житло за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України (а.к.п. 99-104).

Відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 361 КПК України, у виняткових випадках суд, визнавши за необхідне оглянути певне місце, проводить огляд за участю учасників судового провадження, а якщо цього вимагають обставини, - за участю свідків, спеціалістів і експертів. Огляд на місці здійснюється згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для огляду під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 7 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, проаналізувавши доводи сторони захисту у сукупності з матеріалами кримінального провадження, суд вважає, що клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 є необґрунтованим та задоволенню не підлягає, оскільки ст. 361 КПК України передбачає проведення судом огляду на місці лише у виняткових випадках. У даному разі про винятковість не йдеться, оскільки пошкодження, виявлені на вхідних дверях будинку, зафіксовані в протоколі огляду місця події від 01.06.2016 року. Крім того, з моменту вчинення злочину пройшов значний час, потерпілим проводився ремонт дверей, а тому проведення даного огляду не може бути об?єктивним та не матиме значення для даного кримінального провадження. ОСОБА_3 обвинувачується у відкритому викраденні чужого майна, поєднаного з проникненням у житло за попередньою змовою групою осіб і проведення судом огляду на місці не вплине на кваліфікацію дій обвинуваченого, оскільки проникнення до житла відбулося незалежно від пошкодження дверей. При цьому обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні не навів переконливих та обґрунтованих доводів, які докази у разі проведення судом огляду на місці, будуть здобуті, що мали б значення для даного кримінального провадження.

Суд також враховує, що потерпілим до обвинувачених не заявлено цивільного позову про відшкодування витрат, понесених на ремонт дверей, пошкоджених внаслідок злочину.

Окрім того, у судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , так як ризики, на підставі яких було обрано зазначений запобіжний захід не зменшилися: він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, може продовжувати злочинну діяльність, раніше судимий.
Захисник та обвинувачені заперечили щодо заявленого клопотання прокурором про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 закінчується о 12 годині 45 хвилин 24 лютого 2018 року.
Заслухавши пояснення учасників провадження, суд дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Клопотання прокурора відповідає вимогам статей 184, 199 КПК. Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а також тяжкість покарання у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 .

Зокрема, ОСОБА_3 обвинувачується за ч. 3 ст. 186 КК України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення яке, згідно ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, є раніше судимим за вчинення тяжкого злочину, судимість за який не знята та не погашена у встановленому законом порядку, і обвинувачується у вчиненні злочину під час відбування покарання за вироком суду, тобто є особою схильною до вчинення кримінальних правопорушень. Відсутні докази того, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, на підставі яких судом було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зникли, тому суд дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотаннях, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, тому застосування більш м?якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Отже, суд вважає за необхідним задовольнити клопотання прокурора та продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк тримання його під вартою на 60 днів, а судове засідання відкласти.
Керуючись ст.ст. 22, 177, 237, 331, 361, 372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити обвинуваченому ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про проведення огляду на місці події.
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання його під вартою в Кропивницькій УВП № 14 м. Кропивницького на 60 днів, починаючи з 16 год. 30 хв. 21 лютого 2018 року до 16 год. 30 хв. 21 квітня 2018 року.
Відкласти розгляд кримінального провадження на 19 березня 2018 року о 13 год. 30 хв.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника, обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Зобов?язати начальника Ізолятора тимчасового тримання № 4 ГУНП в Кіровоградській області забезпечити доставку в судове засідання обвинуваченого ОСОБА_3 , який утримується під вартою в Кропивницькій УВП № 14 м. Кропивницького.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.
Суддя: /підпис/
Копія вірна.
Суддя Олександрівського районного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1