Справа №635/1840/18
Провадження №1-кс/635/383/2018
27 березня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
секретар судового засідання ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Буди Харківського району Харківської області, громадянки України, з повною загальною середньою освітою, неодруженої, не працюючої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваної у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст.187 КК України, -
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється в тому, що вона 04 березня 2018 року приблизно о 00:30 год. за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , знаходились поряд з домоволодінням АДРЕСА_2 , маючи єдиний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що за їх діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_8 , діючи згідно відведеної йому ролі, через незачинену хвіртку проник на територію вищевказаного домоволодіння, в подальшому шляхом пошкодження вікна проник до приміщення будинку АДРЕСА_2 за вищевказаною адресою. В той час, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , діючи згідно відведеної їм ролі, перебували поблизу вищевказаного будинку спостерігали за оточуючою обстановкою, щоб завчасно попередити ОСОБА_8 про появу свідків. В той час, коли ОСОБА_8 знаходився у будинку, він побачив власника будинку ОСОБА_9 та розуміючи, що діє відкрито, з метою заволодіння чужим майном, поєднаним із насильством , небезпечним для життя та здоров?я особи, вчинив напад на потерпілого, який виразився в нанесенні декількох ударів в область голови ОСОБА_9 , від яких останній втратив свідомість. В момент нанесення ударів ОСОБА_8 в будинку були вже присутні ОСОБА_7 та ОСОБА_5 та керуючись єдиним умислом, направленим на заволодіння чужим майном, поєднаним із насильством, небезпечним для життя та здоров?я особи, відкрито заволоділи його майном, а саме: мобільним телефоном марки «Nokia», велосипедом «Україна» та грошовими коштами у сумі 9500 грн., чим спричинили потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку.
23 березня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, тобто розбій, поєднаний з проникненням у житло.
26 березня 2018 року слідчий СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у зазначеному кримінальному провадженні, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_2 , про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваній цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням на неї процесуальних обов`язків: без дозволу слідчого, прокурора чи суду не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою, невідкладно повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення посилається на наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, не має постійного місця роботи та заробітку, що свідчить про неможливість запобігання вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
В судовому засіданні слідчий та прокурор посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст.177 КПК України, підтримали клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що вона здійснює догляд за хворим батьком, що потребує залишення житла з метою придбання продуктів харчування та ліків.
Захисник в судовому засіданні підтримала позицію підозрюваної.
Заслухавши доводи сторони обвинувачення та захисту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України та наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколом огляду місця події від 04 лютого 2018 року, протоколом допиту потерпілого від 16 березня 2018 року, протоколом предявлення речей для впізнання від 17 березня 2018 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16 березня 2018 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом пред?явлення особи для впізнання від 20 березня 2018 року за фотознімками, постановою про визнання та приєднання до матеріалів провадження речових доказів від 16 березня 2018 року, протоколом огляду речових доказів від 16 березня 2018 року.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного, обвинуваченого залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. Санкція ч. 3 ст. 187 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваної, яка не має офіційного місця роботи або навчання, не має джерел заробітку, раніше не судима, зареєстрована та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
З огляду на наведене є всі підстави вважати, що без застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрювана може залишити місце проживання з метою уникнути відповідальності за скоєне.
Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду.
Разом з тим, стороною обвинувачення не доведено наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваної незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Враховуючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності,слідчий суддя приходить до виснову, що підстави, на які посилається слідчий в своєму клопотанні, є недостатніми для застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту і приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло у певний період доби забезпечить запобігання ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України та належну процесуальну поведінку підозрюваної. При цьому, суд також приймає до уваги доводи підозрюваної, які не заперечувалися в судовому засіданні стороною обвинувачення, про наявність у неї міцних соціальних зв`язків, а саме проживання її з батьками та необхідність догляду за хворим батьком.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваній ОСОБА_5 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду у період часу з 20 години по 08 годину наступної добиу межах строку досудового розслідування, до 23 травня 2018 року.
Зобов`язати ОСОБА_5 протягом часу дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:
- не відлучатися із населеного пункту смт. Буди Харківського району Харківської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;
- невідкладно повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за їх поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобов`язань.
Копію ухвали направити для виконання до Харківського ВП ГУНП в Харківській області за місцем проживання підозрюваної.
Встановити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 23 травня 2018 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1