АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/258/18 Справа № 212/824/18 Головуючий у 1 й інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - ОСОБА_2

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_6 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас Лото» на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 лютого 2018 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000369 від 08 лютого 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК,
ВСТАНОВИЛА :
В апеляційній скарзі представник третьої особи просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 та накладено арешт на майно на 12 системних блоків: 10 шт. марки «DELL» та 2 шт. невстановленої марки; 10 ігрових консолей без назви; документацію; грошові кошти в сумі 6 185 гривень, які було виявлено та вилучено за адресою: АДРЕСА_1 , в ході огляду місця події від 07.02.2018 року та на 22 системних блоків, з них 20 шт. марки «DELL» та 2 шт. невстановленої марки; 20 (двадцять) металевих ящиків з кнопками (ігрових консолей) без назви; документація; грошові кошти в сумі 8 716 гривень; два мобільні телефони марки «Самсунг», які було виявлено та вилучено за адресою: АДРЕСА_2 , в ході огляду місця події від 07.02.2018 року, шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження зазначеним вище майном.
Згідно ухвали слідчого судді підставою для накладення арешту є здійснення досудового розслідування за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України зайняття гральним бізнесом. Під час досудового розслідування були проведені невідкладні слідчі (розшукові) дії огляд приміщень до постановлення ухвали слідчого судді, а саме приміщеннях грального закладу із вивіскою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » мережі «Золотий Кубок», розташованих по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , в ході проведення яких було вилучено вказане вище майно,яке має значення речових доказів, тому з метою їх збереження застосування арешту є необхідним заходом.

В обґрунтування апеляційних вимог представник зазначає, що при постановленні ухвали істотно порушені вимоги кримінального процесуального закону, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи і арештоване майно, яке не було визначене індивідуальними ознаками. Вказує, що в клопотанні слідчого та ухвалі слідчого судді зазначена неправильна адреса, де був проведений фактичний обшук, а також не зазначено кому належить приміщення та вилучене майно, у кого в користуванні воно перебувало, що є обов`язковою вимогою до такого клопотання та ухвали слідчого судді. Також, орган досудового розслідування та слідчий суддя не надали належної оцінки, долученим паспортам «Терміналів електронної системи прийняття ставок державної лотереї КВ-1», згідно яких вилучене обладнання призначене для проведення розіграшів державних лотерей. Зауважує, що слідчий суддя проігнорував докази того, що державна миттєва грошова лотерея « ІНФОРМАЦІЯ_2 » не може відноситись до «гральної автоматизованої інтернет мережі», забороненої законом, тому діями слідчих та прокурора повністю припинена законна підприємницька діяльність. Також вказує, що висновки слідчого судді не ґрунтуються на досліджених в судовому засіданні доказах, оскільки у органу досудового розслідування відсутні будь-які докази незаконної діяльності ТОВ «Кривбас Лото». При цьому, слідчий суддя безпідставно відмовив в задоволенні клопотання представника про виклик та допит в якості свідка ОСОБА_8 , яка була присутня під час проведення фактичного обшуку приміщення за адресою АДРЕСА_1 , а також не дослідив та не звернув належної уваги на долучені представником докази законності діяльності ТОВ «Кривбас Лото». Посилається на недотримання слідчим суддею вимог процесуального закону щодо розумності та пропорційності обмеження права користування вилученим майном і вимог щодо можливості органу досудового розслідування встановити призначення та законність використання майна, без його вилучення, а також на ігнорування слідчим суддею порушень КПК при проведенні обшуків у вказаних приміщеннях.

В судове засідання прокурор та представники ТОВ «Кривбас Лото» не з`явились, про час та дату судового засідання повідомленні належним чином. Представник ТОВ «Кривбас Лото» - адвокат ОСОБА_6 подав до апеляційного суду заяву, в якій просить розглянути апеляційну скаргу за його відсутності, що не перешкоджає суду здійснити апеляційне провадження за відсутності учасників, відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000369 від 08.02.2018року, за ознаками злочину передбаченогоч.1ст. 203-2КК.
В ході досудового розслідування слідчими Покровського ВП КВП ГУНПв Дніпропетровській області 07.02.2018 рокув період часу з 21:15 годин до 22:53 годин проведений огляд приміщень гральних закладів із вивіскою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » мережі «Золотий Кубок», розташованих по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . В ході огляду даних приміщень була виявлена та вилучена комп`ютерна техніка, ігрові консолі, грошові кошти та інше майно.
Відповідно до п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 131 КПК арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже, за правилами ст. 132 КПК, його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
Згідно пунктів 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Колегія суддів вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого слідчим суддею дотримані належним чином, а доводи представника, викладені в апеляційній скарзі щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді, є безпідставними.

Так, з наданих матеріалів провадження вбачається, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення злочинних дій, передбачених ст. 203-2 КК, а саме зайняття гральним бізнесом, 07.02.2018 року були здійснені огляди місця події за адресами: по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , в ході проведення яких були виявлені та вилучені комп`ютерна техніка та інше обладнання, яке має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 КПК, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження…
Таким чином, перевіряючи рішення слідчого судді на відповідність вказаним вимогам процесуального закону, колегія суддів приходить до висновку про законність оскаржуваної ухвали, оскільки є обґрунтовані підстави вважати, що зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме може бути знаряддям вчинення злочину та могли зберегти на собі його сліди, що відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК є підставою для накладення арешту на таке майно, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги представника щодо невідповідності майна критеріям речового доказу є неприйнятними.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від іншихправових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Висновки представника, що орган досудового розслідування та слідчий суддя не надали належної оцінки паспортам «Терміналів електронної системи прийняття ставок державної лотереї КВ-1», згідно яких вилучене обладнання призначене для проведення розіграшів державних лотерей, а також проігнорували докази того, що державна миттєва грошова лотерея « ІНФОРМАЦІЯ_2 » не може відноситись до «гральної автоматизованої інтернет мережі», забороненої законом, колегія суддів вважає передчасними.

Під час перевірки ухвали слідчого судді та вказаних доводів скарги, апеляційний суд прийшов до висновку, що для встановлення незаконності здійснюваної ТОВ «Кривбас Лото» діяльності, а саме пов`язаної з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор на комп`ютерних стимуляторах чи електронному (віртуальному) казино або законної діяльності з використанням програмного забезпечення для розіграшу білетів державної лотереї «Золотий кубок», необхідні спеціальні знання та проведення відповідних експертиз, у зв`язку з чим накладення арешту на вказані речові докази є обґрунтованим та доцільним.
Апеляційний суд зауважує, що в законодавстві відсутнє визначення терміну «гральне обладнання». До такого обладнання найчастіше зараховують гральні автомати, комп`ютерні симулятори, комп`ютерна техніка, лотерейні термінали тощо. Однак належність певного обладнання до грального в кожному конкретному кримінальному провадженні обов`язково має встановлюватися на підставі висновку експерта в результаті проведення комп`ютерно-технічної експертизи.

Аналізуючи посилання представника на висновки експертних досліджень від 15.07.2016 року № 6837/16-35 експерта Київського ГДІСЕ ОСОБА_9 та від 08.10.2014 року № 18-07д експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_10 , якими підтверджена відповідність обладнання для розповсюдження державної миттєвої грошової лотереї «Золотий кубок» вимогам законодавства України, колегія суддів розцінює їх як неприйнятні, оскільки такі висновки експертів зроблені поза межами даного кримінального провадження і неможливо встановити, що предметом вказаних досліджень була комп`ютерна техніка, вилучена в ході оглядів у даному кримінальному провадженні або ідентичне обладнання.
Водночас, до клопотання слідчого долучена постанова від 08.02.2018 року, згідно якої слідчим призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу щодо встановлення відомостей та фактичних обставин щодо вилучених системних блоків, їх походження, комплектації, програмного забезпечення, підключення до зовнішніх серверів, у даному кримінальному провадженні, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса, що, на думку апеляційного суду, свідчить про відсутність зволікань зі сторони органу досудового розслідування щодо своєчасного проведення слідчих дій та встановлення правової природи вилученого обладнання.
Твердження представника, що в клопотанні слідчого та ухвалі слідчого судді не зазначено кому належить приміщення та вилучене майно та у кого в користуванні воно перебувало, що є обов`язковою вимогою до такого клопотання та ухвали слідчого судді, колегія суддів вважає необґрунтованими, у зв`язку з тим, що кримінальний процесуальний закону (ст. ст. 171, 173 КПК) не передбачає, щоб в клопотанні слідчого або ухвалі слідчого судді було обов`язково зазначені відомості про власників приміщень, де проходили огляди та вилучалось майно.

Крім того, в подальшому відомості про власників приміщень, а також належність вилученого майна ТОВ «Кривбас-Лото» були встановлені та підтверджені, зокрема, і на підставі документів, долучених представником ТОВ «Кривбас-Лото», що і дало право останньому приймати участь в судовому розгляді клопотання слідчого та право на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Необґрунтованими є і доводи представника щодо неправильного зазначення в ухвалі слідчого адрес проведення обшуків, оскільки вони спростовуються відомостями, зазначеними в ухвалі, згідно якої арешт накладений на майно, зазначене в клопотанні слідчого і яке було вилучене за адресами, вказані в протоколах огляду та у витягу з ЄРДР /а.п. 3, 4-6, 7-11/.
Також посилання представника, що слідчим суддею накладено арешт на технічні паспорти, особові справи працівників та їх трудові книжки, колегія суддів вважає надуманими, так як спростовуються протоколами оглядів, згідно яких вказані документи взагалі не вилучались, будь-яких зауважень або доповнень учасники огляду в протоколі не зазначили. При цьому, представник на власний розсуд розцінив вказані слідчі дії як обшук.
Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
Перевіряючи відповідні доводи представника щодо порушення слідчим вимог КПК в частині проведення оглядів приміщень, які, на думку представника, є обшуками, колегія суддів приходить до висновку про їх необґрунтованість, оскільки встановлено, що слідчим, на проведення вказаних слідчих дій оглядів, отримано дозвіл в порядку ч. 3 ст. 233 КПК відповідно до ухвал слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської областівід 09.02.2018 р.
Інші доводи апеляційної скарги представника зводяться до переоцінки доказів та фактичних обставин кримінального провадження, які підлягають встановленню та перевірці на наступних стадіях досудового розслідування.
Беручи до уваги, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину, передбаченого ст. 203-2 КК, а також необхідність проведення ряду слідчих та інших процесуальних дій для встановлення обставин, які підлягають доказуванню відповідно до ст. 91 КПК, чому і має сприяти застосування таких заходів, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що для забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та для запобігання ризикам приховування, перетворення та відчуження даних речових доказів, які об`єктивно існують у разі незастосування такого заходу, накладення арешту на вказане майно є обґрунтованим та законним.
Водночас, увипадку, якщо наявність зв`язкуміж арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована або будуть проведені всі необхідні слідчі дії з таким майном, чи встановлено відсутність складу чи події злочину, а так само стороною обвинувачення у розумні строки, в сенсі ст. 28 КПК України, не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, третя особа наділена правом ініціювати, в порядку ст. 174 КПК, питання про скасування накладеного арешту.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів прийшла до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та вмотивованою, підстав для її скасування не встановлено, а відтак відповідні апеляційні вимоги представника задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 170-173, 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_6 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Лото» залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 лютого 2018 року про арешт майна залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4