Справа № 502/1566/16-к
УХВАЛА

15 вересня 2017 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області
у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні кримінального провадження,

відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,
передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 та ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В ході судового розгляду відповідного кримінального провадження прокурором було заявлено клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В клопотанні прокурор зазначив та в судовому засіданні пояснив, що обвинувачений в ході судового розгляду відповідного кримінального провадження уникав викликів в судові засідання, в зв`язку з чим судом неодноразово виносились ухвали про його привід до суду. При цьому обвинувачений достовірно знав про розгляд судом кримінального провадження відносно нього. Викладені обставини дають достатні підстави вважати, що обвинувачений буде переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить його неодноразове притягнення до кримінальної відповідальності раніше.

На підставі викладеного в клопотанні та судовому засіданні прокурор просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що не з`являвся в судові засідання в зв`язку з роботою і про ці обставини його дружина мала повідомити суд. Чому він особисто не повідомив суд про неможливість своєї явки в судові засідання, пояснити не може. На підставі викладеного зазначив, що буде з`являтись до суду та просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, думку потерпілого та обвинуваченого з приводу клопотання, проаналізувавши відповідні положення законодавства та матеріали справи, судом встановлено наступне:

В ході розгляду відповідного кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_6 в порядку ст.136 КПК України був викликаний в судове засідання, призначене на 10-ту годину 22.08.2017 року, однак до суду не з`явився, про поважність причин неприбуття не повідомив.

В зв`язку з цим ухвалою суду від 22.08.2017 року судове засідання було відкладено на 11-ту годину 30 хвилин 28.08.2017 року та доручено Кілійському ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснити на вказану дату та час проведення судового засідання привід до Кілійського районного суду Одеської області обвинуваченого ОСОБА_5 .

На призначену дату судового засідання ухвала суду від 22.08.2017 р. про привід обвинуваченого не виконана, про причини невиконання суд не повідомлено. В зв`язку з цим судове засідання відкладено на 11-ту годину 30 хвилин 11.09.2017 року та доручено Кілійському ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснити на вказану дату та час проведення судового засідання привід до Кілійського районного суду Одеської області обвинуваченого ОСОБА_5 .

Ухвала суду від 28.08.2017 р. про його привід в судове засідання, призначене на 11-ту годину 30 хвилин 11.09.2017 року, Кілійським ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області не виконана в зв`язку з відсутністю обвинуваченого за місцем свого проживання.

В зв`язку цим судове засідання відкладено на 10-ту годину 15.09.2017 року та доручено Кілійському ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області здійснити на вказану дату та час проведення судового засідання привід до Кілійського районного суду Одеської області обвинуваченого ОСОБА_5 , який було виконано.

Як зазначено в ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 є раніше судимою; обвинувачується у вчиненні ряду злочинів проти власності, в тому числі тяжкого, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років. Крім того, в ході судового розгляду обвинувачений змінював місце свого проживання, не з`являвся в судові засідання, не повідомляючи при цьому суд. Також він не має постійного джерела доходу.

Оцінивши відповідні обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема, можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить вчинення ним злочинів до погашення попередніх судимостей та можливості переховуватися від суду.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень, вважає за необхідне визначити заставу у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 205, 331, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :
Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 та ч. 3 ст. 185 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Взяти ОСОБА_5 під варту у залі суду.

Строк тримання ОСОБА_5 під вартою обчислювати з дня взяття під варту, тобто з 15 вересня 2017 року.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 припиняє свою дію після 14 листопада 2017 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 80 000 гривень, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 та повідомити про це прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 та суддю Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 396 КПК України.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1