пр. № 1-кс/759/757/17
ун. № 759/3083/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 березня 2017 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
27.02.2017 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Завник вказує, що 18.03.2016 року слідчим суддею Святошинського районного суду м.Києва було розглянуто клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0002697 внесеного до ЄРДР від 13.03.2016 року за ч. 5 ст. 191 КК України та винесено ухвалу по справі, якою клопотання було задоволено та накладено арешт на нерухоме майно, яке на праві власності належить, в тому числі апелянту ОСОБА_3 , а саме, але не виключно, на нежитлове приміщення площею 392,6 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлове примішення площею 311, 3 кв. м., розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , щляхом заборони його відчуження, використання та розпорядження.

Крім того, вказує, що ОСОБА_3 , як власника нерухомого майна, не було визнано підозрюваним чи обвинуваченим та він взагалі не має будь-якого процесуального статусу у вищенаведеному кримінальному провадженні, нерухоме майно, а саме два нежилі приіщення, на які накладено арешт, належать ОСОБА_3 на підставі договору № М/НП-22/5с від 16.02.2015 року та договору купівлі-продажу від 26.02.2016 року.

Крім того, вважає, що було застосовано захід забезпечення кримінального провадження за відсутності обгрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та обгрунтованої потреби, що виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи.

Вказує, що нерухоме майно, на яке накладено арешт, на законних підставах було отримане заявником, останній сплатив за нього кошти у встановленому договорами порядку та у передбачений законом спосіб, не було й не могло бути предметом кримінального правопорушення, оскільки таке майно не було отримане в результаті вчинення кримінального правопорушення, і не є доходом від нього, як і не можуть містити будь-яких слідів злочину, натомість таке майно набуте на підставі правочинів й заявник в будь-якому випадку вважаєтьчя добросовісним набувачем в розумінні ЦК України.

Заявник у своєму клопотанні категорично не погоджується з винесеною судом ухвалою та вважає, що вона має бути скасовано, оскільки при винесенні зазначеної ухвали суд допустив порушення норм процесуального та матеріального права.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з"явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується телефонограмою від 02.03.2017 року.

Представник СВ Святошинського УП ГУНП в м.Києві не з"явився хоча належним чином повідомлений, що підтверджується копією листа з відміткою про отримання від 09.03.2017 року.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.2. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.3. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.4. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Заборона використання житлового приміщення, в якому на законних підставах проживають будь-які особи, не допускається.Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається із матеріалів справи ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 18.03.2016 року накладено арешт на нерухоме майно, серед якого нежитлове приміщення площею 392,6 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлове примішення площею 311, 3 кв. м., розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони його відчуження, використання та розпорядження, оскільки проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002697, відомості про яке внесені до ЄРДР від 13.03.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Зазначена ухвали слідчого судді постановлена з урахуванням вимог ст. 173 КПК України.

На час розгляду даного клопотання з`ясовано, що досудове розслідування, в межах якого було накладено арешт на майно, не завершено, майно на яке накладено арешт є предметом злочину, а арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст. 131 КПК України, кримінальне провадження триває, а тому потреба у такому арешті не відпала.

В зв`язку із викладеним, керуючись ст.ст. 171, 174, 309, 369-372, 395 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає,заперечення можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1