08.09.2017 Єдиний унікальний № 371/1164/17 Провадження № 1-кс/371/435/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

08 вересня 2017 року м. Миронівка

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю:

слідчого ОСОБА_2 ,

з секретарем ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000435, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ст. 185 ч. 2 КК України,

У С Т А Н О В И В :
Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 07 вересня 2017 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 05 липня 2017 року ОСОБА_4 , перебуваючи у житловому будинку під номером АДРЕСА_1 , користуючись тим, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами, викрав мобільний телефон марки «Nokia» моделі «1101», належний ОСОБА_5

Викрадене майно у виді мобільного телефону марки «Nokia» моделі «1101» чорного кольору з сірими вставками на пропозицію слідчого добровільно передав громадянин ОСОБА_6 , якому вказану річ збув ОСОБА_4 .

Передане слідчому майно оглянуто ним та долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ. За позицією слідчого переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, підлягає арешту.

За положеннями ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи та долучені до матеріалів клопотання документи, виклав обставини кримінального правопорушення, вказав на майно, яке підлягає арешту, та спосіб його отримання.

Власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлений телефонограмою, в судове засідання не з`явився. Його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів та доводи слідчого вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 вказаної статті метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

06 вересня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000435 внесені відомості про кримінальне провадження за ст. 185 ч. 2 КК України.

Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань була заява ОСОБА_5 про факт викрадення належного йому майна у виді мобільного телефону марки «Nokia» моделі «1101» з домоволодіння під номером АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування встановлено, що наприкінці червня 2017 року власник домоволодіння під номером АДРЕСА_1 ОСОБА_5 виявив крадіжку належного йому мобільного телефону марки «Nokia» моделі «1101» з приміщення будинку. 05 липня 2017 року викрадений телефон був збутий за кошти в сумі 50 гривень ОСОБА_7 .

Такі фактичні дані в ході досудового розслідування зазначені потерпілим ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_7 і підтверджені протоколами допиту від 06 вересня 2017 року.
06 вересня 2017 року на пропозицію слідчого ОСОБА_7 добровільно передав придбане ним викрадене майно.

Переданий матеріальний об`єкт був оглянутий слідчим, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду речі від 06 вересня 2017 року.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому, оглянуто ним і долучено до матеріалів кримінального провадження, має статус тимчасово вилученого майна, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

В розумінні ст. 98 КПК України вказані речі можуть бути розцінені як речові докази вчинення злочину, передбаченого ст. 185 ч. 2 КК України.

Вказане викрадене майно ймовірно належить ОСОБА_5 , який в ході досудового розслідування має статус потерпілого у кримінальному провадженні.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою попередження приховування, передачі, відчуження майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Вказані з`ясовані обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000435, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ст. 185 ч. 2 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на добровільно переданий слідчому громадянином ОСОБА_7 матеріальний об`єкт у виді мобільного телефону марки «Nokia» моделі «1101» чорного кольору з сірими вставками.

Згідно положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1