Справа № 404/5291/17
Номер провадження 1-кс/404/1641/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0005145 відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кіровограді, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, не одруженого, без утриманців і хвороб, без місця реєстраційного обліку, проживаючого по АДРЕСА_1 , вважається таким, що судимостей не має,

підозрюваного за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.2 ст.15 ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою громадянина ОСОБА_5 , якому вручено повідомлення про підозру в тому, що він: в період часу з 01.05.2017 року по 04.08.2017 року вчинив чотирнадцять таємних викрадень чужого майна, повторно, поєднані з проникненням у приміщення, належне потерпілим: ПрАТ «Укртелеком», ОСОБА_6 і ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором підтримали заявлені вимоги поданого ними клопотання.

Підозрюваний переконаний у надмірній суворості запропонованого слідчим виду запобіжного заходу, оскільки він не переховувався, є нагальна потреба працювати для забезпечення власних потреб, слідству не перешкоджає, процесуальні обов`язки виконує. Крім того, порушений порядок збору доказів, наслідком чого є їх юридична нікчемність та незаконність затримання.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань, зміст протоколів допиту свідків, потерпілих, оглядів місця події, пред`явлення фотознімків для впізнання, речовими доказами, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України. Суто з об`єктивних причин, з перших днів від початку цього досудового розслідування слідчому судді передчасно давати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п .4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад пять років.

Так, злочин в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, повторним, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси - проти власності, здебільшого у нічний час, заздалегідь підшуканими знаряддями злочину. Шкоду не відшкодовано, без реєстраційного обліку, не має родини і родичів, змінює місця тимчасового проживання.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного визначаються як заздалегідь сплановані, обдумані, ретельно законспіровані. Підозрюваний соціально не адаптований, відсутнє і законне джерело одержання доходу чи/або заробітної плати. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який раніше судимий за вчинення тотожних злочинів. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні злочинів,- до шести років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду, за таких умов вважаю, що відносно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. На виконання п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_5 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії на приховування злочину, залишив місце пригоди, приховав речові докази, викраденим розпорядився на власний розсуд, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на свідків, знищенню чи перетворенню доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування. Відсутність законного джерела доходу є ризиком вчинення нових кримінальних правопорушень, а також умовою, для продовження тотожних корисливих злочинів. Таким чином, перебуваючи на волі, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що може стати передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Ознака повторності, свідчить про ігнорування ним принципу мирного володіння майном. Відсутність законного володіння житлом, виключає можливість застосування до підозрюваного домашнього арешту. Менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст. 177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_5 підозрюється у тяжкому злочині, не пов`язаному із застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2017 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, кількість і тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

Молодий вік і визнання вини не зменшує ризиків його неналежної процесуальної поведінки, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну важливість об`єкту посягання, корисливі мотиви умисних протиправних дій, в яких він підозрюється.

За правилами ст. 209 КПК України, моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю - з моменту врученя повідомлення про підозру, тобто з 18 години, 28 серпня 2017 року.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на 60 днів, тобто до 18 години 00 хвилин, 26 жовтня 2017 року.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 18 години, 28 серпня 2017 року.

Строк дії застосованого відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується о 18 годині 00 хвилин, 26 жовтня 2017 року.

Визначити ОСОБА_5 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 32000 (тридцять дві тисячі гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню404/5291/17; 1-кс/404/1641/17, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1