Справа № 390/478/17
Номер провадження 1-кс/404/1365/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2017 року Кіровський районний суд м. Кіровограда
в складі: головуючого судді ОСОБА_1
з секретарем ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні № 0001408 від 07.08.2013 року, -

В С Т А Н О В И В :
До Кіровського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0001408 від 07.08.2013 року, для розгляду якої у відповідності до ч. 3 ст. 35 КПК України визначено слідчого суддю Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 .
25.07.2017 року ОСОБА_3 заявила відвід слідчому судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 .
Заява мотивована тим, що 25 квітня 2017 року слідчим суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 було розглянуто скаргу на закриття кримінального провадження та безпідставно відмовлено у її задоволенні. Апеляційним судом Кіровоградської області 11 травня 2017 року ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 було скасовано, та задоволено її скаргу на закриття кримінального провадження в повному обсязі.

24 травня 2017 року суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 було задоволено дві скарги ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001408 від 07.08.2013 року.

Заявниця вважає, що слідчий суддя не прийняв до уваги жодних її доводів, що були викладені в скарзі, не обґрунтував у своєму рішенні, чому саме відкидає та не бере до уваги дані доводи та докази у справі, а також рішення попередніх судів, що набрали законної сили, істотно порушив норми кримінально процесуального закону, а тому не може здійснювати не упереджено розгляд скарги на постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП в ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні № 0001408.

Заявниця ОСОБА_3 та її захисник ОСОБА_7 підтримали заяву та просили її задовольнити.
Слідчий суддя ОСОБА_4 та слідчий Кіровоградського РВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 належним чином повідомлені про час розгляду заяви, але не з`явились.
Заслухавши пояснення заявника, її захисника, ознайомившись з матеріалами, суд приходить до наступного.
Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, п.4 ч.1 : за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75 - 79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Незалежність та неупередженість суду є однією з найважливіших ознак демократичної та правової держави. Це одна із основних засад судочинства в Україні, один із основоположних принципів організації та діяльності судових органів за кордоном, зокрема у праві Європейського Союзу.
В Україні, цей принцип реалізується в тому числі за допомогою встановлення у галузі процесуального права інституту відводу судді від участі у розгляді справи, оскільки відвід - це заява про недовіру складу суду, що розглядає справу, з підстав, зокрема, наявності сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.
Регламентуючи нормами права цей процесуально-правовий інститут, необхідно керуватися єдністю принципів здійснення судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, а вони однакові для усіх видів судочинства. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність судді у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у відповідній частині передбачає наступне: "Кожен має право на справедливий... розгляд його справи...незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків ..."
Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини від 23.02.2006 року №3477-IV.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» Pullar v. theUnitedKingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с.794, п.38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (згадане вище рішення у справі ВеттштайнаWettstein), п. 43).

Враховуючи викладені в заяві ОСОБА_3 обставини, які ґрунтовно свідчать щодо можливості упередженого ставлення до них з боку слідчого судді, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення учасників процесу та з метою уникнення в подальшому подань не обґрунтованих скарг на процесуальні дії слідчого судді, та які можуть призвести до негативних наслідків, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_3 постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні № 0001408 від 07.08.2013 року.
Тому, керуючись ст. ст.75-81 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Заяву про відвід слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 по скарзі ОСОБА_3 на постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою - задовольнити.
Матеріали скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого Кіровоградського РВП КВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 03 липня 2017 року про відмову у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні № 0001408 від 07.08.2013 року передати до канцелярії суду, для подальшого розподілу відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1