справа № 208/3637/17
№ провадження 1-кс/208/1206/17
УХВАЛА
Іменем України

01 серпня 2017 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого про надання дозволу на тимчасове вилучення та арешт майна, -
встановив:
Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, просив суд надати дозвіл на тимчасове вилучення та накласти арешт на майно, яке, згідно протоколу огляду предметів від 31.07.2017 р., у проміжок часу з 17.30 год. до 17.40 год., у приміщенні СВ Кам`янського ВП гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, добровільно надав для огляду, а саме кросівки чоловічі чорного кольору розмір 40 з маркуванням з переді «IOМ», з боку напис «ЕССО».
В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання, просив його задовольнити.
Суд, вислухавши слідчого, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
У період часу з 16.06.2017 року по 30.06.2017 року невстановлена особа проникла до гаражу, який розташований за «Димитровським» ринком по вул. М.Грушевського, звідки незаконно заволоділа транспортним засобам марки «Заз 968М» д.н. НОМЕР_1 .
Вилучені речі мають значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, яке полягає у наступному: вилучені речі, як речовий доказ, підлягають експертному дослідженню, з метою з`ясування обставин вчиненого кримінального правопорушення.
У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт з метою запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження, так як вищенаведене майно, яке має ознаки речових доказів, є важливим для встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Згідно з вимогами ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, та наявні обгрунтовані підстави для надання дозволу на арешт майна, що було добровільно передано ОСОБА_4 , однак не вбачає підстав для надання дозволу на його тимчасове вилучення, оскільки дана процесуальна дія в цьому конкретному випадку належить до виключної компетенції органу досудового розслідування та прокуратури.
Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого задовольнити частково.
В решті клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1