Справа№ 693/286/17
1-кс/693/26/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2017 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретареві ОСОБА_2 , за участю начальника Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури в Черкаській області ОСОБА_3 , слідчого СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши винесене в кримінальному провадженні №0000162 слідчим СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 і погоджене з начальником Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури в Черкаській області ОСОБА_3 , клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Нова Гребля Жашківського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
30 березня 2017 року слідчий СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000162 від 28 березня 2017 року внесено дані про вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

27 березня 2017 року, близько 15 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в будинку за місцем свого проживання, що розташований по АДРЕСА_1 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою заподіяння смерті іншій особі, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з вогнепальної зброї № НОМЕР_1 гладкоствольної мисливської рушниці 16 калібру здійснив один постріл в ОСОБА_7 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді: множинних рваних та осадних ран лівої лобно-скроневої тім`яної ділянки, відкритого проникаючого поранення із пошкодженням кісток черепа із наявним стороннім тілом (металевий об`єкт неправильної форми 0,5 мм схожий на дріб), рваної рани лівого надпліччя із наявними кровотечами, які є небезпечні для життя в момент заподіяння, в результаті чого ОСОБА_7 помер в реанімаційному відділенні Жашківської центральної районної лікарні.

28 березня 2017 року ОСОБА_6 оголошено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Допитаний 28 березня 2017 року в якості підозрюваного ОСОБА_6 надавати покази відмовився.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 28.03.2017 р.; протоколом обшуку від 28.03.2017 р.; протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 від 29.03.2017р.; протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ..

В клопотанні слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків.

У відповідності до ч. 1 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки відповідних клопотань від учасників процесу не надходило.

В судовому засіданні слідчий СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , начальник Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури в Черкаській області ОСОБА_3 , клопотання підтримали та просили його задовольнити.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 вину свою визнав, однак при цьому пояснив, що наміру спричиняти будь-які тілесні ушкодження потерпілому він не мав, а постріл стався випадково під час перезаряджання ним ( ОСОБА_6 ) рушниці. Просив не застосовувати стосовно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як він не має наміру переховуватися від слідства та суду, а також впливати на свідків.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , - заперечував проти обрання його підзахисному міри запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою, оскільки вважає, що ризики, зазначені в клопотанні, не доведені. ОСОБА_6 має постійне місце проживання, веде домашнє господарство, має на утриманні неповнолітню дитину, яка хоч і проживає окремо з матір`ю, однак підозрюваний сплачує аліменти на її утримання, по місцю проживання характеризується позитивно, користується повагою серед жителів села, раніше до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувався. Свідки не були безпосередніми очевидцями події, а тому підозрюваний не може на них впливати.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст.184 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177цього Кодексу.
В своєму клопотанні, слідчий посилається на те, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч.1 ст.177КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних звязків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України та ст. 19 Закону України від 29 червня 2004 року № 1906-IV "Про міжнародні договори України" чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і застосовуються вони у порядку, передбаченому для норм національного законодавства. Міжнародні договори України, які набрали чинності у встановленому законом порядку та встановлюють інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідних актах законодавства України, мають перевагу над внутрішньодержавними законодавчими актами.
Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ст. 17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув"язнення.
У справі «Смирнов проти Росії» Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, обвинувачена в скоєнні злочину, завжди повинна знаходитися на свободі, до закінчення розгляду справи, якщо Держава не зможе довести, що маються «умісні і достатні» причини взяти її під варту, і зокрема, коли є підстави вважати, що особа ухилятиметься від слідства та суду, перешкоджатиме встановленню істини у справі, або продовжить злочину діяльність.
Із досліджених клопотання та матеріалів кримінального провадження, а також пояснень слідчого та прокурора у судовому засіданні вбачається, що органом досудового розслідування не доведено, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та уникати явки за викликами, а також якимось чином впливати на свідків. З протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вбачається, що вони не були безпосередніми очевидцями події, що вже по своїй суті виключає підстави вважати, що підозрюваний зможе на них незаконно впливати.

При цьому, із наданих суду матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання по АДРЕСА_1 , де проживає разом зі своєю співмешканкою, та за яким характеризується позитивно, є раніше не судимий.

За таких обставини, аналізуючи зібрані органом досудового розслідування матеріалів клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_6 не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40, 107, 131-132, 181, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто, з 30 березня 2017 року по 28 травня 2017 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1).Заборонити цілодобово залишати місце свого проживання за адресою:АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2). Прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом.
3). Утримуватися від спілкування із свідками та потерпілими.
4). Носити електронний засіб контролю.
Виконання ухвали покласти на Жашківське ВП УВП ГУНП в Черкаській області.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право зявлятися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, повязаних із виконанням покладених на неї зобовязань.
Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_6 , слідчому та прокурору для контролю за її виконанням.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_13

З ухвалою суду ознайомився. Копію отримав:

«____»________2017 року о «___» год «___» хв_____________ ОСОБА_6

Захисник ___________________________ ОСОБА_5