Справа № 308/2863/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 березня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000109, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 1 липня 2016 року, з попередньою правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 199 та ч. 2 ст. 204 КК України.

1 липня 2016 року з матеріалів кримінального провадження № 0000337 від 17.09.2015 року, за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та інших у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199, ч. 1, ч. 2 ст. 204 та ч. 3 ст. 229 КК України, виділено в окреме провадження за № 0000109 матеріали про те, що на території Закарпатської області громадяни ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 разом з іншими невстановленими особами здійснюють незаконне виробництво та збут фальсифікованих алкогольних напоїв з підробленими марками акцизного податку України.

Під час досудового розслідування установлено, що ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_2 , будучи не зареєстровані в установленому законом порядку як суб`єкти підприємницької діяльності, всупереч ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», у травні 2016 року, умисно, з корисливих мотивів, діючи за попередньою змовою з іншими невстановленими особами, маючи інформацію про місця збуту фальсифікованих алкогольних напоїв з підробленими марками акцизного податку, організували за адресою АДРЕСА_3 , підпільний цех по масовому виготовленню алкогольних напоїв, у якому за допомогою спеціального обладнання налагодили лінію по виготовленню алкогольних напоїв різних найменувань з наклеюванням на них підроблених марки акцизного податку України.

При цьому, за вищевказаний період часу кожного тижня ОСОБА_11 , ОСОБА_12 разом з іншими невстановленими особами, в порушення Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», умисно, з корисливих спонукань, з метою отримання прибутку від реалізації незаконно виготовлених алкогольних напоїв, виготовляли в підпільному цеху за адресою АДРЕСА_3 , та транспортували у м. Хуст для подальшого збуту приватним підприємцям Хустського та Тячівського районів по 300-500 ящиків (6000-1000 пляшок) фальсифікованих алкогольних виробів різних найменувань з наклеєними на пляшках підробленими марками акцизного податку України.

24 березня 2017 року в ході проведення обшуку в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за адресою АДРЕСА_4 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканець АДРЕСА_5 вилучено: накладну № 4701 від 23.03.2016; накладну № 12294 від 23.03.2016; накладну № 12650 від 23.03.2016; грошові кошти в сумі 220 грн.; 18 пляшок горілки «Хлібний Дар»; 15 пляшок горілки марки «Хортиця», з наклеєними на пляшках марками акцизного податку, які містять ознаки підробки.

Приймаючи до уваги вищенаведене, з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, з огляду на те, що вищевказані горілчані вироби та накладні мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, для проведення необхідних експертиз, а також зважаючи, що вищевказані предмети та грошові кошти можуть бути використані як доказ у вчиненні даного кримінального правопорушення, оскільки підтверджують факт збуту алкогольних напоїв, слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на предмети, вилучені в ході обшуку 24 березня 2017 року з приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в АДРЕСА_4 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканець АДРЕСА_5 , а саме: накладну № 4701 від 23.03.2016; накладну № 12294 від 23.03.2016; накладну № 12650 від 23.03.2016; грошові кошти в сумі 220 грн.; 18 пляшок горілки «Хлібний Дар»; 15 пляшок горілки марки «Хортиця», з наклеєними на пляшках марками акцизного податку, які містять ознаки підробки.

Під час розгляду клопотання про арешт майна у судовому засіданні, слідчий заявлене ним клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_13 у судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно і належним чином.

В судовому засіданні ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 задоволенні клопотання просили відмовити. Крім того, просили врахувати, що вказане майно належить ОСОБА_4 , оскільки за вказаною адресою саме він здійснює підприємницьку діяльність а не ОСОБА_13 ..

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно вимог ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

В порушення п.1 ч.2 ст.171 КПК України в клопотанні не зазначено мету, у зв`язку з якою потрібно здійснити арешт майна відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Зі змісту клопотання, як і доводів, висловлених слідчим у суді, вбачається, що органом досудового розслідування, не доведено, що речі та майно, про арешт яких ставиться питання, мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, і підпадають під критерії, визначені в ст.98 КПК України, зокрема: не обґрунтовано в достатній мірі, що вони є знаряддям/засобом вчинення кримінального правопорушення, які саме сліди кримінального правопорушення вони на собі зберегли, і які інші відомості можна отримати за їх допомогою, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, крім тих, що вже були отримані, що вилучене майно відповідає ознакам речового доказу критеріям, визначеним у ст.98 КПК України.

Крім того, до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваними, третіми особами таким майном.

Відповідність майна критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України означає, що воно є матеріальним об`єктом, який був знаряддям кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України, підстави, мету, обґрунтування необхідності арешту майна, його перелік і види, документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, повинно бути зазначено перш за все у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна. При цьому до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Підстави для арешту майна передбачені ст. 170 КПК України, проте подане клопотання не містить підстав для арешту майна, що встановлені КПК України, з посиланням на відповідні положення процесуального закону.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого в ході обшуку 24 березня 2017 року з приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 » в АДРЕСА_4 , де здійснює підприємницьку діяльність ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканець, АДРЕСА_5 - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1