Справа №345/2308/17
Провадження № 1-кс/345/675/2017
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03.08.2017 року м. Калуш
Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, яке надійшло до суду 03.08.2017, -
ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, так як, він вчинив тяжкі злочини, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Також підозрюваний не працює, раніше неодноразово судимий, спосіб скоєного злочину свідчать про те, що він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, співучасників злочину, вчиняючи тиск психологічного чи фізичного характеру з метою уникнути покарання за вчинений злочинабо перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 прибув у судове засідання у супроводі працівників поліції, так як відносно нього слідчим суддею Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 06.07.2017 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до по початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписами понятих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та захисника підозрюваного ОСОБА_5 , на примірнику клопотання, поданому суду, а також актом відмови від підписання про ознайомлення з клопотанням про тримання під вартою.
У судовому засіданні підозрюваний просить обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, свою вину у вчиненні кримінальних правопорушень, які йому інкриміновані органом досудового розслідування 31.07.2017.
Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків, а ткож просив не застосувати відносно підозрюваного застави, так як це не зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків; думку захисника, яка заперечила проти обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки ОСОБА_4 має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, відносно її підзахисного слідчим суддею Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області в межах розслідування іншого кримінального провадження уже застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а 02.08.2017 щодо нього внесено заставу; вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаному із проникненням у приміщення.
Так, в ніч з 18.05.2017 на 19.05.2017, за попередньою змовою з неповнолітнім ОСОБА_10 , незаконно, з корисливих мотивів та з метою викрадення чужого майна прийшли на АДРЕСА_1 , скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, шляхом відважування вентиляційної решітки проникли у гаражне приміщення, що належить ОСОБА_11 , звідки викрали бувший у користуванні червоний ноутбук марки «DELL» Inspiron 1420 вартістю 1900 грн., бувшу у користуванні болгарку «Девольт» вартістю 1600 грн., бувшу у користуванні шліф машинку «Рупес» вартістю 4800 грн., бувшу у користуванні шліф машинre «Макіта» вартістю 1200 грн., бувшу у користуванні електродрель «Енхель» вартістю 400 грн., бувша у користуванні шуруповерт «Бош» вартістю 1250 грн., бувший у користуванні шуруповерт «Блек енд Декер» вартістю 600 грн., бувший у користуванні набір ключів «Міоль» вартістю 350 грн., бувший у користуванні електрозварювальний апарат вартістю 1200 грн., бувшу у користуванні поліровочну машинку «Техмаш» вартістю 900 грн., бувший у користуванні пилосос «Кархер» вартістю 8000 грн., бувший у користуванні пульверизатор «Івата» вартістю 6500 грн., бувший у користуванні пульверизатор «Велком» вартістю 7000 грн., бувший у користуванні набір викруток у коробці жовтого кольору вартістю 150 грн., частину з яких реалізував на пунктів прийому металобрухту, а ноутбук продав ОСОБА_12 за грошові кошти у розмірі 1800 грн., чим завдав потерпілому ОСОБА_11 матеріальної шкоди на загальну суму 35 850 грн.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням в інше приміщення, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В подальшому ОСОБА_4 в ніч з 28.06.2017 на 29.06.2017, незаконно, з корисливого мотиву, з метою таємного викрадення чужого майна, приїхав на АДРЕСА_2 , де скориставшись ти, що за його діями ніхто не спостерігає, незаконно, шляхом перекушування металевої скоби навісного замка проник у гаражне приміщення, що належить ОСОБА_13 , звідки таємно викрав бувшу у користуванні туристичну палатку темно-синього кольору з салатовими вставками та дашком салатового кольору та каркас до неї з трубок вартістю 120 грн., бувші у користуванні 2 барні крісла із нікельованого металу і м`якими частинами з шкірзамінника помаранчевого кольору вартістю 1350 грн., бувші у користуванні 50 м електричної проводки 3х2,5 мм білого кольору (мідь) вартістю 1000 грн., бувшу у користуванні сокиру вартістю 80 грн., бувшу у користуванні млот вартістю 60 грн., бувшу у користуванні ручний механічну дрель двохшвидкісну із металевим блискучим саморобним патроном вартістю 120 грн., бувшу у користуванні дитячу коляску «Такко Джампер» вартістю 3500 грн. Частину з викрадених речей ОСОБА_4 реалізував на пункті прийому металобрухту, туристичну палатку залишив у знайомого ОСОБА_14 , ручний дрель залишив у автомобілі яким він користувався марки ЗАЗ «Таврія» реєстраційний номер НОМЕР_1 червоного кольору. Даними злочинними діями завдав потерпілому ОСОБА_13 матеріальну шкоду на загальну суму 6230 грн.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно та поєднаному з проникненням в інше приміщення, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
31.07.2017 ОСОБА_4 , у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру. Тобто, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, а також те, що підозрюваний, маючи не зняту та не погашену у встановленому законодавством порядку судимість повернувся до суспільно-небезпечної поведінки, вчинив тяжкий злочин, що свідчить про спробу ухилитись від правосуддя та уникнути відповідальності.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, постійного проживає разом із братом та батьком у с. Вільхівка Рожнятівського району Івано-Франківської області, а також схильний до суспільно-небезпечної поведінки, так як слідчим суддею Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області щодо нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою також за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185, а це свідчить про наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначене фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
Доводи адвоката про те, що оскільки відносно її підзахисного уже обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в іншому кримінальному провадженні, яке розслідується СВ Рожнятівського ВП Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, то КПК не передбачає повторної можливості застосування такого виду запобіжного заходу, є безпідставними, так як запобіжний захід застосовується щодо підозрюваного у рамках досудового розслідування кримінального провадження. Тобто, у окремому кримінальному провадженні відносно підозрюваного застосовується окремий запобіжний захід, застосування відносно нього запобіжного заходу в іншому кримінальному провадженні може свідчити про наявність підстав вважати, що він може вчинити інший злочин, так як схильний до суспільно-небезпечної поведінки.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду.
Водночас, слід зазначити, що слідчим у клопотанні, а прокурором у судовому засіданні не надано слідчому судді доказів підтвердження наявності такого ризику, як незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні.
Щодо наполягання прокурора про незастосування відносно підозрюваного застави, так як він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, слідчий суддя звертає увагу на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, а саме, що слідчий суддя, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність на цей час того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним. Тобто, КПК України містить чіткий перелік підстав, коли можливе незастосування застави, а прокурором не доведено жоден із них. Тому, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, те, що він раніше судимий, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає сорока одному розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки щодо прибуття на виклики до слідчого, прокурора, суду, можливості залишення місця проживання, повідомлення про зміну місця проживання слідчого, прокурора чи суду.
Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування, суду, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Клопотання слідчого задоволити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Успенський, Республіки Комі Російської Федерації, жителя АДРЕСА_3 , громадянина України, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 01 жовтня 2017 року о 16 годині 00 хвилин.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 101 040 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; 2) не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінально провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 01 жовтня 2017 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до апеляційного суду івано-Франківської області протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: