гСправа № 187/1459/15-к Провадження №1-кп/0187/85/16
ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙСУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2016 року смт. Петриківка
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Петриківка Петриківського району Дніпропетровської області, українки, громадянки України, освіта вища, працюючої у Петриківській ЦРЛ на посаді лікаря акушера - гінеколога, не заміжньої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої
у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 1 статтею 140 Кримінального кодексу України,-
За обвинувальним актом стороною обвинувачення ОСОБА_6 пред`явлене обвинувачення в тому, що на початку липня 2015 року ОСОБА_4 з метою встановлення терміну вагітності звернулась до ОСОБА_8 - лікаря акушера-гінеколога Петриківської амбулаторії загальної практики сімейної медицини. За результатами медичного огляду ОСОБА_8 встановлено, що термін вагітності ОСОБА_4 складає 5 тижнів, проте ОСОБА_4 прийняла рішення про проведення аборту, про що повідомила ОСОБА_8 , але остання у зв`язку з відсутністю відповідної кваліфікації та повноважень на проведення вказаних маніпуляцій виписала направлення до лікаря акушера - гінеколога ОСОБА_6 , яка відповідно до наказу від 03.02.2015 № 14-К головного лікаря комунального закладу «Петриківська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» призначена на посаду лікаря акушера-гінеколога гінекологічного відділення вказаного комунального закладу.
Згідно з посадовою інструкцією, затвердженою головним лікарем КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР, з якою ОСОБА_6 ознайомлена під розпис 03.02.2015, основним завданням лікаря акушера-гінеколога гінекологічного відділення вказаної лікарні є надання спеціалізованої лікувально-діагностичної та консультативної допомоги профільним хворим.
Відповідно до п. 7.2 зазначеної посадової інструкції ОСОБА_6 , як лікар акушер-гінеколог несе відповідальність як за неякісну роботу і помилкові дії, так і за бездіяльність і неприйняття рішень, котрі входять в коло її обов`язків і компетенції, відповідно до діючого законодавства.
Так, 17.07.2015 об 11 год. 00 хв., ОСОБА_6 - лікар акушер-гінеколог І кваліфікаційної категорії, до функціональних обов`язків якого входить проведення операцій переривання небажаної вагітності, проявивши злочинну самовпевненість, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, але легковажно розраховуючи на їх відвернення, маючи можливість належним чином виконати свої обов`язки, а саме: перебуваючи у медичному закладі - комунальному закладі «Петриківська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради», розташованому за адресою: вул. Леніна, 56, смт. Петриківка Петриківського району Дніпропетровської області, маючи достатній досвід та кваліфікацію, всі необхідні умови та засоби для проведення відповідної маніпуляції, діючи в порушення:
*п. 1.3 «Порядку надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 24.05.2013 № 423, відповідно до якого комплексна медична допомога вагітній жінці під час небажаної вагітності - це організація заходів щодо надання якісної та ефективної медичної допомоги у закладах охорони здоров`я з метою профілактики для уникнення надалі небажаної вагітності, проведення операції (процедури) штучного переривання небажаної вагітності та попередження можливих ускладнень;
*п. А.3.4.1.3 клінічного протоколу «Комплексна допомога під час небажаної вагітності», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1177 від 31.12.2010, в якому зазначено, що при зондуванні порожнини матки зонд вводиться обережно до появи почуття опору, при цьому слід враховувати строк вагітності та положення матки, -
провела штучний аборт ОСОБА_4 , під час якого, на етапі вишкрібання порожнини матки, використовуючи кюретку, спричинила ОСОБА_4 пошкодження у вигляді перфорації матки, яке супроводжувалось пошкодженням правого судинного пучка з формуванням гематоми, пошкодженням сечового міхура та кишечнику, що призвело до необхідності оперативного втручання, а саме видалення органу (матки) у ОСОБА_4 , в результаті чого остання втратила здібність до дітонародження.
Таким чином, лікар ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 допустила злочинну самовпевненість (неналежно виконала свої професійні обов`язки внаслідок недбалого до них ставлення), в результаті якої, згідно висновку комплексної судово-медичної експертизи від 25.09.2015 № 183, спричинила ушкодження ОСОБА_4 , які призвели до тяжких тілесних ушкоджень по кінцевому результату.
Беручи до уваги викладене, сторона обвинувачення вважає, що ОСОБА_6 скоїла кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 140 КК України, та її дії слід кваліфікувати, як неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого.
Допитана в судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_6 своєї вини в інкримінованому їй злочині не визнала, пояснила, що з 1998 року працює лікарем акушером-гінекологом в Петриківській ЦРЛ. 17.07.2015 року до неї звернулася ОСОБА_4 з приводу проведення штучного аборту. При цьому їй було відомо, що у ОСОБА_4 до цього були ускладнені пологи менше двох років тому (кесарево), на матці був рубець, у зв`язку з чим їй на даний час не бажано було вагітніти. Після зазначених пологів ОСОБА_4 до неї жодного разу не прийшла для отримання відповідної консультації про необхідність контрацепції у визначений лікарем період. Вона почала вмовляти ОСОБА_4 відмовитися від проведення аборту, однак остання наполягала на цьому. Вона запропонувала ОСОБА_4 провести аборт методом «кюретаж», оскільки для проведення аборту іншими методами в Петриківській ЦРЛ відсутнє обладнання, а медикаментозний метод переривання вагітності застосовується за рахунок пацієнта, на що ОСОБА_4 не погодилася. При цьому, зважаючи на зазначені ускладнення, вона пропонувала ОСОБА_4 звернутися в міську лікарню, однак остання, мотивуючи відсутністю коштів, відмовилася від цього та наполягала, щоб аборт їй провели в Петриківській ЦРЛ. Перед самою операцією ОСОБА_4 вела себе неадекватно, не давала їй себе оглянути, у зв`язку з чим вона та лікар анастезіолог вирішили відмовитися проводити аборт та вийшли з кімнати. Однак ОСОБА_4 , заспокоївшись попросила їх все ж таки провести аборт, мотивуючи це тим, що її не пустить до дому матір, якщо вона не зробить аборт. Аборт вона проводила як завжди відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України № 1177 від 31.12.2010: обробила йодом, визначила положення матки, провела зондування, яке полягає у вимірюванні зондом довжини порожнини матки (для того щоб згодом перевірити наявність чи відсутність ушкоджень матки), яка складала 10 см. Взяла «кюретку №6» та почала нею проводити зішкрібання. В якийсь момент інтуїтивно відчула провал (кюретка зайшла дещо глибше ніж до цього). Після цього провела контрольне зондування, в результаті якого глибина вже була 17 см. Крім того вона не знайшла плідного яйця. У зв`язку з зазначеним, у неї виникла підозра, що відбулася перфорація матки. Про свої підозри вона одразу повідомила лікаря ОСОБА_9 , та зразу ж було вирішено зв`язатися з лікарем Маймур в 9-ій лікарні м. Дніпродзержинська, яка сказала щоб ОСОБА_4 привезли до неї. На машині швидкої допомоги ОСОБА_4 була доставлена в 9-у лікарню м. Дніпродзержинська, де їй провели операцію. Вважає, що не вчинила жодних дій, які призвели до даних ускладнень. Проведення аборту методом «кюретаж» - це операція в сліпу, робила її як завжди, чому так трапилося пояснити не може. До цього провела близько 300 подібних операцій та жодного разу таких ускладнень не було. Поява даних ускладнень не залежить від фаху лікаря, який проводить операцію та може трапитися у практиці будь-якого лікаря. Також повідомила, що вона особисто а також лікар ОСОБА_10 повідомляла ОСОБА_4 про існуючі методи аборту і про можливість звернутися в іншу лікарню, де існують інші методи, однак остання наполягала на проведенні аборту саме в Петриківській ЦРЛ. Законних підстав відмовити їй в цьому у неї не було, протипоказань для проведення переривання вагітності методом «кюретаж» у ОСОБА_4 не було. В Петриківській ЦРЛ за бюджетні кошти переривання вагітності медикаментозним методом не передбачено. Вважає, що пошкодження було спричинено «кюреткою», а не зондом. У зв`язку з невизнанням вини також не визнає цивільний позов до себе про стягнення матеріальної та моральної шкоди.
Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 , суду пояснила, що 17.07.2015 року вона звернулася до лікаря-геніколога Петриківської ЦРЛ ОСОБА_8 з приводу проведення штучного аборту. Після її огляду лікарем ОСОБА_8 остання встановила факт її вагітності та направила її до лікаря ОСОБА_6 . Після розмови з ОСОБА_6 вона продовжувала наполягати на здійсненні штучного аборту з застосуванням загального наркозу, у зв`язку з чим ОСОБА_6 направила її до лікаря анестезіолога ОСОБА_11 , яка після вивчення її медичної картки та перевірки відповідних аналізів погодилася застосувати загальну анестезію під час проведення аборту. Потім її посадили на крісло та ввели анестезію, після якої вона прийшла до тями вже в 9-ій лікарні м. Дніпродзержинська приблизно о 11:00 год. Лікар даної лікарні Маймур повідомила, що її будуть готувати до операції, після чого знову ввели анестезію та провели операцію, після якої вона прокинулася в реанімаційному відділенні лікарні. Там її повідомили, що у неї було видалено матку, оскільки її ніяк було пришити. З лікарні її виписали 24.07.2015 року. Також повідомила, що у неї є син ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився з фізичними вадами. Роди були з ускладненнями, у зв`язку з чим її зробили Кесареве та повідомили, що після цього їй не можна більше народжувати на протязі 3 років, оскільки можуть бути ускладнення (розійтися шви). Саме тому вона вирішила провести аборт. Крім того повідомила, що перед проведенням аборту ОСОБА_6 просила її не робити цього, а також попереджала про можливі наслідки його проведення у вигляді неможливості народити дитину в майбутньому, про що підписала документи. Цивільний позов про солідарне стягнення з КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР та ОСОБА_6 моральної шкоди у розмір 150 000 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 4000 грн. підтримала в повному обсязі, оскільки внаслідок дій ОСОБА_6 вона вже ніколи не зможе народити дітей. Вважає, що Петриківська ЦРЛ також має відповідати як співвідповідач за позовом, оскільки вважає, що дії лікарні щодо прийняття на роботу лікаря ОСОБА_6 також знаходяться в причинному зв`язку з наслідками дій останньої.
Представник цивільного відповідача ОСОБА_13 в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, оскільки вважає, що Петриківська ЦРЛ в повному обсязі забезпечила всі умови для проведення даної операції, має відповідну ліцензію, до виконання операції був допущений лікар, який має відповідну кваліфікацію.
У судовому засіданні, крім показань обвинуваченої та потерпілої, судом досліджено показання як свідків обвинувачення так і захисту, а також пояснення експерта.
Свідок обвинувачення ОСОБА_14 суду пояснила, що потерпіла ОСОБА_4 є її дочка, яка на початку липня 2015 року завагітніла. Розуміючи, що рік назад вона вже рожала дитину та усвідомлюючи ризики, пов`язані з наступними родами, про які повідомляли лікарі щодо можливих ускладнень, було вирішено провести аборт. Зранку 17.07.2015 року вона залишилася вдома з дитиною, а ОСОБА_4 пішла до Петриківської ЦРЛ, щоб зробити аборт. Приблизно о 15:00 год. того ж дня їй зателефонувала донька ОСОБА_4 та повідомила, що знаходиться в 9-ій лікарні м. Дніпродзержинська, де її готують до операції. Того ж дня ввечері вона дізналася від лікаря Маймур, що у її доньки ОСОБА_4 була пошкоджена матка та кишечник, у зв`язку з чим їй зробили операцію, при цьому матку відрізали, оскільки не було можливості її пришити, при цьому саму операцію оплатила Петриківська ЦРЛ.
Свідок обвинувачення ОСОБА_11 суду пояснила, що вона працює лікарем анестезіологом в Петриківській ЦРЛ. 17.07.2015 року до неї зранку звернулася ОСОБА_4 та сказала, що вона хоче зробити аборт під загальним наркозом, після чого, вивчивши всі необхідні документи та оглянувши аналізи, вона прийшла до висновку, що протипоказань для загального наркозу немає. Перед самою операцією ОСОБА_4 вела себе неадекватно: не давала руку для введення ін`єкції, не підпускала лікарів до себе, у зв`язку з чим вона та лікар ОСОБА_6 вирішили відмовитися проводити аборт та вийшли з кімнати. Однак ОСОБА_4 , заспокоївшись попросила їх все ж таки провести аборт. Через 15 хвилин після операції ОСОБА_4 прийшла в свідомість та її відвели в іншу кімнату лікарні. Потім ОСОБА_4 почала жалітися на погане самопочуття та біль внизу живота, у зв`язку з чим їй почали проводити медичні маніпуляції щодо підняття тиску. До неї підійшла лікар ОСОБА_15 та повідомила, що у ОСОБА_4 можливо пробита матка, у зв`язку з чим було вирішено направити її до 9-ї лікарні м. Дніпродзержинська. До лікарні м. Дніпродзержинська ОСОБА_4 супроводжувала вона та ОСОБА_6 . Також повідомила, що під час проведення аборту були присутні ОСОБА_16 та ОСОБА_17 . Про те, що під час проведення аборту щось пішло не так їй нічого не відомо.
Свідок обвинувачення ОСОБА_15 суду пояснила, що вона працює лікарем гінекологом в Петриківській ЦРЛ. 17.07.2015 року до неї зателефонувала ОСОБА_6 та попросила підійти, оскільки після проведення аборту у ОСОБА_4 підозрює ускладнення у вигляді перфорації матки. Вона оглянула ОСОБА_4 , яка на той час була в свідомості та відповідала на питання, а після цього зателефонувала в 9-у лікарню м. Дніпродзержинська та домовилася про те, щоб ОСОБА_4 там оглянули. Також повідомила, що переривання вагітності у ОСОБА_4 проводилося методом зішкрібання. Крім даного методу існує ще медикаментозний та вакуумний метод, однак останній метод в Петриківській ЦРЛ не застосовується, у зв`язку з відсутністю відповідного обладнання. Також вважає, що ОСОБА_6 в даній ситуації добросовісно виконала свої обов`язки, оскільки діяла згідно протоколу, після підозри на ускладнення не стала це приховувати та вчинила всі обов`язкові дії, які необхідно вчиняти в даному випадку. Після даного випадку в лікарні проводилася перевірка за даним фактом, за результатами якої порушень функціональних обов`язків ОСОБА_6 не встановлено.
Свідок обвинувачення ОСОБА_8 суду пояснила, що вона працює лікарем гінекологом в Петриківській ЦРЛ. ОСОБА_4 зверталася до неї на прийом, після якого у неї було встановлена вагітність 6 неділь (двійня). Спочатку вона сказала, що буде рожати, але через 3 дні прийшла та попросила провести їй аборт. Вона їй повідомила, що аборт можна зробити вакуумним методом, однак для цього потрібно їхати в Дніпродзержинськ або Дніпропетровськ. ОСОБА_4 відмовилася їхати, у зв`язку з проблемами матеріального характеру, та повідомила, що аборт буде робити в Петриківській ЦРЛ. Перед проведенням аборту їй давалася пам`ятка, в якій зазначені методи переривання вагітності та можливі ускладнення такого переривання. Зазначена пам`ятка з її підписом зберігається в історії її хвороби.
Свідок обвинувачення ОСОБА_18 суду пояснила, що вона працює завідувачем гінекологічного відділення 9-ої лікарні м. Дніпродзержинська. 17.07.2015 року був телефонний дзвінок від ОСОБА_6 , яка повідомила, що нею була допущена перфорація тіла матки ОСОБА_4 , у зв`язку з чим останню відвезли до 9-ої лікарні м. Дніпродзержинська для проведення ургентного операційного лікування. О 14:15 потерпіла була доставлена до лікарні та вказувала скарги на біль. Після проведення консиліуму був поставлений діагноз: вагітність 6 неділь, перфорація тіла матки та було прийнято рішення проводити ургентне оперативне втручання методом лапороскопії. Однак під час проведення лабороскопії було встановлено, що окрім перфорації тіла матки є травми суміжних органів: кишківника, мочового міхура і правого сосудистого пучка, гематома правого параметрія, сальника та було вирішено змінити метод хірургічного втручання з переходом на лапаротомію. Під час проведення операції лікарями окрім іншого було вирішено ампутувати матку, оскільки матка висіла на кусочку та пришити її можливості не було. Також зазначила, що потерпілій ОСОБА_4 аборт проводили «Кюрютажним методом». При цьому матка отримала ушкодження не в районі шва, який утворився після попереднього проведення «кесерового розтину», а в районі сосудистого пучка. Н її думку зазначені ушкодження могли бути отримані «кюреткою» а не зондом. При здійсненні аборту вакуумним методом наслідки можуть бути такими ж, однак ризик менше. З медичної точки зору, судячи з медичної документації на потерпілу ОСОБА_4 , вважає, що ОСОБА_6 не порушила встановлених медичних норм при проведенні аборту, оскільки перфорація матки може траплятися в практиці лікаря, оскільки сама операція проводиться «всліпу». В її особистій медичній практиці також були випадки перфорації матки.
Свідок захисту ОСОБА_19 суду пояснила, що вона працює медичною сестрою в Петриківській ЦРЛ та допомагала обвинуваченій ОСОБА_6 під час переривання вагітності ОСОБА_4 . Перед самою операцією ОСОБА_4 прийшла до лікаря ОСОБА_6 з історією хвороби та направленням на проведення аборту від ОСОБА_8 та підписала свою згоду на проведення операції. Спочатку ОСОБА_4 не підпускала лікарів до себе, у зв`язку з чим лікар ОСОБА_6 вирішили відмовитися проводити аборт та вийшла з кімнати. Однак ОСОБА_4 , заспокоївшись попросила її все ж таки провести аборт. Операція тривала приблизно 10-15 хвилин, а вкінці ОСОБА_6 повідомила, що не знайшла плода, у зв`язку з чим у неї з`явилася підозра, що відбулася перфорація матки, яка підтвердилася після того як ОСОБА_4 прийшла до свідомості після наркозу та почала жалітися на біль в низу живота. Після цього її було направлено в лікарню м. Дніпродзержинська. Також зазначила, що під час проведення операції ОСОБА_6 вчиняла ті ж маніпуляції, які вона завжди вчиняла при проведенні аборту іншим пацієнтам. Раніше перфорації матки вона не допускала. Інструменти, якими проводилася операція не вилучалися працівниками міліції.
Свідок захисту ОСОБА_20 суду пояснила, що вона працює медичною сестрою в Петриківській ЦРЛ. 17.07.2015 року ОСОБА_4 прийшла до лікаря ОСОБА_6 з історією хвороби та направленням на проведення аборту від ОСОБА_8 та підписала свою згоду на проведення операції. ОСОБА_6 вмовляла її відмовитися від аборту, однак та наполягала на ньому, аргументуючи це тим, що на його проведенні наполягає її матір. Крім того ОСОБА_6 повідомляла про можливість провести операцію в іншій лікарні, однак ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю коштів наполягала на проведенні аборту саме в Петриківській ЦРЛ. В самій операції вона участі не приймала. Після операції ОСОБА_4 підключили крапельницю, викликали Дубравіну та повезли в лікарню м. Дніпродзержинська. Також повідомила, що працює з ОСОБА_6 15 років. Випадок перфорації матки який стався з ОСОБА_4 перший, раніше жодних порушень медичних норм в своїй роботі ОСОБА_6 не допускала.
Допитана в судовому засіданні судовий експерт ОСОБА_21 , яка приймала участь в проведенні комісійної судово-медичної експертизи № 183, суду надала пояснення відповідно до яких вона не виключає, що перфорація, яка мала місце при здійсненні аборту потерпілій ОСОБА_4 могла виникнути при контрольному зондуванні. При проведенні аборту існували фактори, які підвищували ризик перфорації, а саме : роди, кесарево. Вважає, що обвинувачена ОСОБА_6 при виконанні аборту не порушила норми відповідних медичних протоколів. Зазначені медичні ускладнення у вигляді перфорації трапляються і у інших медичних працівників, їх поява не залежить від кваліфікації лікаря. Крім того зазначила, що виявлені недоліки у висновку комісії № 27 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 від 19.08.15 року, що були покладені разом з іншими документами в основу комісійної судово-медичної експертизи № 183, не перебувають в причинному зв`язку з тяжкими наслідками проведення аборту.
Окрім показань свідків та експерта, в судовому засіданні досліджені письмові докази, як сторони обвинувачення так і захисту, а саме:
*довідка з КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР від 24.03.2016 року, щодо наявності у лікарні відповідної ліцензії на право проведення штучного переривання вагітності, кількості операцій проведених лікарем ОСОБА_6 та щодо кількості ускладнень під час їх проведення (а.с. 66);
*копія диплому, свідоцтв про проходження підвищення кваліфікації лікаря ОСОБА_6 ; копія посвідчення лікаря ОСОБА_6 про присвоєння їй першої кваліфікаційної категорії зі спеціальності акушерство та гінекологія (а.с. 67-71);
*копія посадової інструкції лікаря акушера-гінеколога гінекологічного відділення (а.с. 78-80);
*характеристика лікаря акушера-гінеколога ОСОБА_6 (а.с. 81);
*наказ від 03.02.2015 № 14-К головного лікаря комунального закладу «Петриківська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про призначення ОСОБА_6 на посаду лікаря акушера-гінеколога гінекологічного відділення (а.с. 82);
*медична карта переривання вагітності № 2000 пацієнтки ОСОБА_4 (83-94);
*постанова слідчого СВ Петриківського РВ про залучення в якості речового доказу післяопераційного матеріалу ОСОБА_4 (а.с. 98);
*висновок комплексної судово-медичної експертизи від 25.09.2015 № 183 (а.с. 100-111);
*висновок комісії № 27 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 від 19.08.15 року (а.с. 113-114);
*лист в.о. директора департаменту охорони здоровя Дніпропетровської обласної державної адміністрації ОСОБА_22 про невиявлення значних недоліків у наданні допомоги ОСОБА_4 за результатами проведення клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 №27 від 19.08.15 року (а.с. 115);
*копія виписки із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_4 (а.с. 119);
*заява ОСОБА_4 на імя прокурора Петриківського району ОСОБА_23 від 31.07.2015 року, в якій ОСОБА_4 просить притягнути ОСОБА_6 до відповідальності за нанесення їй тяжких тілесних ушкоджень під час опрації по перериванню вагітності (а.с. 121-122);
*висновок додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року (а.с. 163-180).
Вислухавши у судовому засіданні обвинувачену, потерпілу, цивільного відповідача, свідків, експерта, дослідивши докази обвинувачення й захисту, суд убачає за необхідне визнати обвинувачену ОСОБА_6 у пред`явленому обвинуваченні невинуватою та виправдати її за наступних обставин.
За вимогами п.п. 1,2 ч.1 ст. 91 КПК України обставинами, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, є подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення. Згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається на слідчого, прокурора, за винятком випадків доказування стороною, що їх подає, належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, що характеризують обвинуваченого. Статтею 291 КПК України встановлено вимоги до обвинувального акту, в якому повинно бути викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону та статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Об`єктом злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України є життя і здоров`я людини, встановлений порядок виконання медичними і фармацевтичними працівниками своїх професійних обов`язків.
Об`єктивна сторона злочину характеризується: 1) діянням (дією чи бездіяльністю) - невиконанням чи неналежним виконанням медичним або фармацевтичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого чи несумлінного до них ставлення; 2) наслідками у вигляді тяжких наслідків для хворого; 3) причинним зв`язком між вказаними діянням та наслідками.
Невиконання професійних обов`язків означає, що медичний або фармацевтичний працівник не вчиняє ті дії, які він в силу виконуваної роботи зобов`язаний був вчинити. Неналежне виконання професійних обов`язків має місце у тому разі, коли медичний або фармацевтичний працівник виконує свої обов`язки не у повному обсязі, недбало, поверхово, не так, як цього вимагають інтереси його професійної діяльності. Невиконання чи неналежне виконання відповідним суб`єктом своїх професійних обов`язків може бути як одноразовим, так і систематичним.
Оскільки диспозиція ч. 1 ст. 140 КК України має бланкетний характер, у кожному конкретному випадку має встановлюватися, які саме професійні обов`язки покладались на винну особу і які з цих обов`язків не виконані взагалі або виконані неналежним чином, а також вимоги яких конкретно нормативних актів (протоколів, інструкцій, наказів МОЗ, правил, вказівок тощо) порушено винним.
Згідно ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.
Стороною обвинувачення дії ОСОБА_6 кваліфіковані як неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, якщо це спричинило тяжкі наслідки для хворого.
Таким чином, для встановлення наявності об`єктивної сторони пред`явленогоОСОБА_6 обвинуваченнянеобхідно встановити:
- які дії вчинила обвинувачена ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 , та які саме обв`язки покладалися на обвинувачену при його проведенні?
- які з цих обов`язків виконані ОСОБА_6 неналежним чином?
- чи існує причинно-наслідковий зв`язок між неналежно виконаними ОСОБА_6 обов`язками та тяжкими наслідками для ОСОБА_4 .?
Щодо дій, які вчинила обвинувачена ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 та обов`язків, які покладалися на обвинувачену при його проведенні, судом встановлено наступне.
Як слідує з досліджених матеріалів кримінального провадження, КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР має відповідну ліцензію на право проведення штучного переривання вагітності, а ОСОБА_6 є лікарем акушером-гінекологом гінекологічного відділення лікарні та їй присвоєно першу кваліфікаційну категорію зі спеціальності акушерство та гінекологія, що дає їй право на проведення штучного переривання вагітності шляхом інструментальної ревізії порожнини матки (а.с. 66-71, 82).
З пояснень в судовому засіданні обвинуваченої, потерпілої, свідків, які узгоджуються з висновком комісійної судово-медичної експертизи від 25.09.2015 № 183, висновком додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року, висновком комісії № 27 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 від 19.08.15 року, оригіналів медичної карти переривання вагітності № 2000, вбачається, що 17.07.2015 року ОСОБА_4 з метою встановлення терміну вагітності звернулась до КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР. За результатами медичного огляду лікарем ОСОБА_6 встановлено, що термін вагітності ОСОБА_4 складав 7 тижнів. Проте ОСОБА_4 прийняла рішення про проведення аборту. При цьому їй було роз`яснено про те, що в умовах КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР переривання вагітності може бути виконане лише методом зіскоблювання, роз`яснено про можливі наслідки такої операції, а також запропоновано звернутися до іншого медичного закладу, в якому практикується вакуумний метод переривання вагітності, що є більш безпечним. Однак ОСОБА_4 наполягала на проведення аборту в умовах КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР на що надала добровільну письмову згоду. Зазначені обставини підтверджуються, зокрема поясненнями потерпілої ОСОБА_4 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , обвинуваченої ОСОБА_6 , а також письмовою згодою потерпілої ОСОБА_4 , що міститься в медичній карті переривання вагітності № 2000.
Згідно висновку комісійної судово-медичної експертизи від 25.09.2015 № 183 встановлено, що обстеження вагітної ОСОБА_4 перед проведенням медичного аборту виконано в повному обсязі, а саме: згідно Наказу МОЗ України від 13.13.2009 року №1177 «Про затвердження клінічного протоколу «Комплексна допомога під час небажаної вагітності» та Наказу МОЗ України № 423 від 24.05.2013 року «Порядок надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці при небажаній вагітності, форм первинної облікової документації та інструкції до їх заповнення. Лікарями Петріківської ЦРЛ були проведені наступні заходи: госпіталізація в акушерсько-гінекологічне відділення; проведене опитування вагітної, під час якого отримана згода пацієнтки на проведення лікування, обстеження, оперативного втручання (аборту) та знеболювання; дані роз`яснення щодо можливих ускладнень при проведенні операції та у післяабортному періоді; проведений огляд гінекологом та анестезіологом; прийнято рішення лікарем -гінекологом почати операцію (аборт); проведена обробка зовнішніх і внутрішніх статевих органів, фіксація шийки матки, зондування порожнини матки, розширення цервікального каналу розширителями Гегара, вишкрібання порожнини матки.
При виконання штучного аборту гр. ОСОБА_4 мала місце перфорація стінки матки, яка є одним з ускладнень при виконання інструментальних маніпуляцій в порожнині матки.
У даному випадку під час проведення штучного аборту лікар - гінеколог запідозрила ускладнення, а саме наявність перфорації стінки матки, з приводу чого жінку оглянув консиліум та було вирішено питання щодо транспортування пацієнтки медичним транспортом до КЗ» Дніпродзержинська міська лікарня № 9» ДОР» з діагнозом: невдала спроба медичного аборту.
Перфорація матки відноситься до серйозних ускладнень при виконання інструментальних маніпуляцій в порожнині матки та зустрічається в 0,03- 1% випадках; в 0,7% випадках - при штучному аборті, діагностичному вишкрібанні, гістероскопи; у 0.3% - як наслідки введення внутрішньо маточної спіралі, тощо.
Оперативне втручання (виконання штучного аборту) - це маніпуляція, котра вписана в перелік дозволених операцій для лікарів 1-ої кваліфікаційної категорії і вище.
По даним медичної документації штучний аборт виконував лікар акушер-гінеколог першої кваліфікаційної категорії, до функціональних обов`язки якого входить і проведення операції переривання небажаної вагітності.
Перфорація матки не являється критерієм рівня кваліфікації лікаря, так як, таке ускладнення подібної операції може зустрічатися в лікарській практиці при любій кваліфікації лікаря, його досвіду та стажу праці в даній галузі медицини.
Перфорацію матки, у даному випадку, необхідно віднести до лікарського ускладнення, яке зустрічається внаслідок внутрішньо-маточних втручань.
В виникненні перфорації матки важливу роль грають фактори ризику, які можуть сприяти травматизації стінки матки при внутрішньо-маточних маніпуляціях.
Ці структурні зміни стінки матки можуть виникати після пологів, коли від моменту пологів до аборту проходить менше ніж 2 (два) роки; наявність рубців на матці після оперативних втручань, в тому числі і Кесарів розтин, що мало місце у пацієнтки; мають значення гострі або хронічні запалювальні процеси матки, тощо.
Згідно Наказу МОЗ України від 15.12.2003р. № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги» в частині «Медичний аборт» п. 3.3., у випадку перфорації стінки матки показана діагностична лапароскопія, а при відсутності умов для її проведення - лапаротомія.
Згідно Наказу МОЗ України від 27.12. 2006 року № 905 «Клінічний протокол з акушерської та гінекологічної допомоги» (сторінка 68-69), в п. невідкладної допомоги у випадках післяабортних ускладнень, необхідно провести первинний діагностичний скринінг та ревізію порожнини матки для видалення залишків плідних тканин та вирішити питання щодо обсягу оперативного втручання.
При цьому обсяг операції виконується з збереженням матки, коли локалізація перфоративного отвору не зачепила основні судинні пучки матки та не утворилася гематома, за умови раннього діагностування перфорації матки до розвитку інфекційного процесу в матці та черевній порожнині, невеликого розміру перфоративного отвору, відсутність пошкоджень сечового міхура та кишечнику, або її видаленням.
У даному випадку, враховуючи той факт, що було поранення правого судинного пучка матки з утворенням гематоми, а також поранення сечового міхура та сигсмовидної кишки, необхідно було, в обов`язковому порядку, проведення гр. ОСОБА_4 надпіхвової ампутації матки без придатків, що було виконано в КЗ «Дніпроджержинська міська лікарня №9».
Щодо наслідків проведення медичного аборту для ОСОБА_4 в даній експертизі зазначено, що їй були спричиненні ушкодження у вигляді перфорації матки, яке супроводжувалося пошкодженням правого судинного пучка з формуванням гематоми, пошкодженням сечового міхура та кишечнику. Згідно п.2.1.3. ( Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених Наказом МОЗ України від 17.01.1995р. № 6 та узгоджених з Верховним Судом України, Генеральною прокуратурою України, Службою безпеки України та Міністерством внутрішніх справ України), ці пошкодження відносяться до тілесних ушкоджень тяжкого ступеню тяжкості, як такі, які є небезпечними для життя. Вищевказані пошкодження, які виникли при проведенні медичного аборту призвели до необхідності оперативного втручання, а саме видалення матки, тому, згідно п. 2.1.4. вище зазначених Правил, втрата органу (матки) відноситься до тяжких тілесних ушкоджень по кінцевому результату. В результаті видалення матки (без придатків) гр. ОСОБА_4 втратила здібність до дітонародження. Однак, збережені яєчники та сучасні репродуктивні технологій, дають можливість гр. ОСОБА_4 реалізувати біологічне материнство.
Згідно з висновком додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року в матки мав місце один перфоративний отвір по правому ребру. Перфорація матки могла виникнути на етапі розширення цервікального каналу розширивачами Гегара, або кюретками. З урахуванням величини перфоративного отвору (3,5 см х 3 см) на наявності пошкодження сечового міхура та сигмовидної кишки, більш за все, перфорація виникла при застосуванні кюретки.
Згідно висновкам додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року ОСОБА_6 при надходженні вагітної для проведення штучного медичного аборту повинна виконати наступні дії:
- госпіталізувати вагітну для штучного переривання в акушерсько-
гінекологічне відділення КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР» по регламентованій
формі направлення (згідно Наказу МОЗ України № 423 від 24.05.3012 року
«Порядок надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час
небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій до
їх заповнення») на операцію та з усіма необхідними обстеженнями, згідно
Наказу МОЗ України № 1177 від 31.12.2010р «Комплексна медична допомога
під час небажаної вагітності»;
*провести медичне опитування вагітної та гінекологічний огляд і внести дані в первинну облікову документацію;
*взяти згоду жінки на проведення медичного аборту по бажанню та проведення анестезії; провести доаборте консультування;
*призначити антибіотикопрофілактику перед проведенням медичного аборту;
*викликати анестезіологів для отримання згоди жінки на проведення анестезії і проведення з жінкою анестезіологічного доабортного консультування;
- провести обробку зовнішніх та після введення піхвового дзеркала -
внутрішніх статевих органів, зафіксувати шийку матки кульовими щипцями.
Провести зондування порожнини матки з наступним розширенням
цервікального каналу розширивачами Гегара до необхідного діаметру, згідно
терміну вагітності. Приступити до вишкрібання порожнини матки поступово
кюреткою № 6 та № 4;
*обробити піхву антисептиком, вилучити кульові щіпці та вульвові злеркала;
*після проведення медичного аборту провести післяабортне консультування жінки;
- в випадках виникнення ускладнень за час або після операції штучного
переривання вагітності, жінка з необхідними супровідними документами
машиною швидкої невідкладної допомоги повинна бути доставлена в медичний
заклад 2 або 3 рівня акредитації.
Щодо обов`язків, які виконані обвинуваченою ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 неналежним чином, судом встановлено наступне.
Висновком додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року були встановлені порушення п. 1.1, п. А. 3.4.4. Наказу МОЗ України від 13.12.2010 року № 1177 «Комплексна медична допомога під час небажаної вагітності», під час проведення операції по перериванню вагітності ОСОБА_4 , а саме: лікарем необхідно було в карті переривання вагітності відмітити про надання пацієнтці інформації про профілактику небажаної вагітності, методах переривання вагітності. Виходячи з п. А. 3.4.4. по рекомендації ВОЗ необхідно проводити антибіотикопрофілактику до виконання медичного аборту, що лікарем проведено не було.
Крім того експертизою було встановлено порушення п. 1.4 Наказу МОЗ України № 423 від 24.05.2013 року «Порядок надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій до їх заповнення», а саме щодо зобов`язання лікаря ОСОБА_6 провести доабортне консультування, яке не зафіксовано в представленній первинній документації.
Висновком комісії № 27 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 від 19.08.15 року встановлені наступні недоліки на етапі перебування ОСОБА_4 в КЗ "Петриківська центральна районна лікарня» ДОР»: в карті переривання вагітності відсутня інформація щодо проведення доабортного консультування та ознайомлення пацієнтки з можливими методами переривання небажаної вагітності; відсутня інформація щодо проведення доабортної антибіотикопрофілактики та медикаментозної підготовки шийки матки перед вишкрібанням порожнини матки; після діагностування ускладнення аборту необґрунтоване призначення дексаметазону та не вказано дозу препарату; мають місце недоліки оформлення медичної документації: а) інформована згода на медичний аборт не відповідає вимогам наказу МОЗ України від 24.05.2013 № 423 «Про затвердження Порядку надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення»; б) відсутній час проведення оперативного втручання; в) мають місце розбіжності між записами лікаря-акушера-гінеколога та анестезіолога. 2. Відсутній лист інтенсивного спостереження жінки під час транспортування КШМД.
Жодних інших порушень спеціалізованих норм, якими необхідно було керуватись обвинуваченою ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 , а також доказів, які підтверджують ці порушення судом не встановлено.
Разом з тим, стороною обвинувачення в причинно-наслідковий зв`язок між діями обвинуваченої та тяжким наслідками ставиться порушення ОСОБА_6 п. 1.3 «Порядку надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 24.05.2013 № 423, відповідно до якого комплексна медична допомога вагітній жінці під час небажаної вагітності - це організація заходів щодо надання якісної та ефективної медичної допомоги у закладах охорони здоров`я з метою профілактики для уникнення надалі небажаної вагітності, проведення операції (процедури) штучного переривання небажаної вагітності та попередження можливих ускладнень; та п. А.3.4.1.3 клінічного протоколу «Комплексна допомога під час небажаної вагітності», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1177 від 31.12.2010, в якому зазначено, що при зондуванні порожнини матки зонд вводиться обережно до появи почуття опору, при цьому слід враховувати строк вагітності та положення матки.
Суд вважає, що зазначені в обвинувальному акті порушення, які на думку сторони обвинувачення знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з настанням тяжких наслідків для потерпілої не відповідають обставинам, що були встановлені під час судового слідства, оскільки зазначені порушення не знайшли свого підтвердження жодним доказом, що досліджувався судом.
Так, пункт 1.3 «Порядку надання комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності, форм первинної облікової документації та інструкцій щодо їх заповнення», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 24.05.2013 № 423, містить в собі загальне визначення поняття комплексної медичної допомоги вагітній жінці під час небажаної вагітності та конкретних обов`язків, що покладаються на лікаря акушера-гінеколога не містить.При цьому в обвинувальному акті не конкретизовано, щодо вказаного пункту в чому ж саме полягало неналежне виконання ОСОБА_6 своїх професійних обов`язків лікаря, які ж саме конкретні вимоги нормативних актів вона порушила.
Щодо твердження сторони обвинувачення про порушення ОСОБА_6 3.4.1.3 клінічного протоколу «Комплексна допомога під час небажаної вагітності», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1177 від 31.12.2010, суд зазначає, що окрім відсутності підтвердження даного порушення жодним доказом, зазначене порушення взагалі протирічить, як обставинам встановленим в судовому засіданні, так і самому обвинувальному акту.
Так, згідно з пояснень обвинуваченої ОСОБА_6 , остання провела зондування, яке полягає у вимірюванні зондом довжини порожнини матки (для того щоб згодом перевірити наявність чи відсутність ушкоджень матки), яка складала 10 см. Взяла «кюретку №6» та почала нею проводити зішкрібання. В якийсь момент інтуїтивно відчула провал (кюретка зайшла дещо глибше ніж до цього). Після цього провела контрольне зондування, в результаті якого глибина вже була 17 см. У зв`язку з зазначеним, у неї виникла підозра, що відбулася перфорація матки спричинена кюреткою.
Пояснення обвинуваченої ОСОБА_6 узгоджуються з висновками додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року, відповідно до яких з урахуванням величини перфоративного отвору (3,5 см х 3 см) на наявності пошкодження сечового міхура та сигмовидної кишки, більш за все, перфорація виникла при застосуванні кюретки.
Таким чином, в судовому засіданні з високою вірогідністю встановлено, що перфорація матки виникла при застосуванні кюретки. Зазначена обставина знайшла також своє відображення в зміненому обвинувальному акті.
При цьому суд не приймає до уваги пояснення в судовому засіданні судового експерта ОСОБА_21 , стосовно того, що вона не виключає виникнення перфорації при контрольному зондуванні, оскільки по-перше, вона давала пояснення по експертизі, на виконання якої дане питання не ставилося взагалі, а по-друге дане ствердження спростовується висновком додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року.
Незважаючи на встановлений в судовому засіданні конкретний предмет, в наслідок дії якого виникло медичне ускладнення та стадію медичного втручання, на якій воно трапилось, прокурор інкримінує обвинуваченій порушення норми медичного протоколу, в якому мова йде про порядок проведення зондування порожнини матки, яке є окремою маніпуляцією та з вишкрібанням кюреткою жодним чином не зв`язана.
Встановлене прокурором порушення обвинуваченою порядку проведення зондування порожнини матки, окрім того, що воно не знайшли свого підтвердження жодним доказом, є саме по собі нелогічним, непослідовним та незрозумілим в контексті подальшого твердження прокурора про те, що пошкодження у вигляді перфорації трапилися на етапі вишкрібання порожнини матки, при використанні кюретки, порядок проведення якого регламентований іншим пунктом клінічного протоколу «Комплексна допомога під час небажаної вагітності», затвердженого наказом МОЗ № 1177 від 31.12.2010.
Таким чином, суд приходить до беззаперечного висновку про те, що зазначені в обвинувальному акті порушення, які на думку прокурора допустила обвинувачена ОСОБА_6 при проведенні медичного аборту ОСОБА_4 не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а тому вони не можуть знаходитися в причинному зв`язку з настанням тяжких наслідків для потерпілої.
При цьому суд, з урахуванням меж судового розгляду, не вважає можливим надавати оцінку порушенням нормативних актів, що були встановлені висновком додаткової комісійної судово-медичної експертизи № 189-Д від 30.09.2016 року, висновком комісії № 27 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги гр. ОСОБА_4 від 19.08.15 року, з точки зору їх перебування в причинному зв`язку з настанням тяжких наслідків для потерпілої, оскільки стороною обвинувачення вказані порушення не інкримінуються обвинуваченій в вину.
Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення не доведено суб`єктивну сторону злочину в частині ствердження про недбале ставлення лікарем ОСОБА_6 до своїх професійних обов`язків.
Так, в матеріалах справи містяться докази того, що обвинувачена періодично проходила курси підвищення кваліфікації. З характеристики за місцем роботи лікаря акушера-гінеколога ОСОБА_6 вбачається, що остання за час роботи проявила себе знаючим і добросовісним спеціалістом, достатньо підвищує свою професійну кваліфікацію, володіє сучасними методами діагностики, дисциплінована та самокритична. Зазначені докази свідчать про те, що ОСОБА_6 в своїй роботі добросовісно ставиться до виконання свої професійних обов`язків.
Стороною обвинувачення не доведено належними доказами твердження про те, що обвинувачена ОСОБА_6 під час безпосереднього здійснення операції проявила якимось чином своє недбале ставлення до неї. Разом з тим, вказане твердження прокурора спростовується поясненнями свідка захисту ОСОБА_19 , з яких слідує, що під час проведення операції ОСОБА_6 вчиняла ті ж маніпуляції, які вона завжди вчиняла при проведенні аборту іншим пацієнтам.
Крім того, суд звертає увагу на інформацію, що викладена в висновку комісійної експертизи № 183 від 25.09.15 року, відповідно до якої перфорація матки відноситься до серйозних ускладнень при виконанні інструментальних маніпуляцій в порожнині матки та зустрічається в 0,03-1% випадках. Перфорація матки не являється критерієм рівня кваліфікації лікаря, так як, таке ускладнення подібної операції може зустрічатися в лікарській практиці при любій кваліфікації лікаря, його досвіду та стажу праці в даній галузі медицини. Перфорацію матки, у даному випадку, необхідно віднести до лікарського ускладнення, яке зустрічається внаслідок внутрішньо-маточних втручань.
Аналогічні за змістом висновки були надані комісією провідних фахівців в межах проведеної клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги пацієнтці ОСОБА_4 , закріплені у відповідному протоколу № 27 від 19.08.15 року: «За літературними даними перфорація матки потенціальне ускладнення при будь-якій внутрішньо-матковій маніпуляції та під час медичного аборту коливається від 0,3% до 0,5 % ...».
Стороною захисту до матеріалів кримінального провадження було залучено відповідь КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР № 437 від 24.03.16 року, згідно якої зазначено, що тільки за 2015 рік ОСОБА_6 провела 109 операцій по штучному перериванню вагітності, і лише одна з них (за участю ОСОБА_24 ) закінчилася невдало, тобто лише 1,09% від загальної кількості.
Згідно індикаторів якості медичної допомоги, що визначені клінічним протоколом «Комплексна допомога під час небажаної вагітності», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1177 від 31.12.2010, якісною являється допомога, під час якої виникло до 3% ускладнень.
Тобто навіть на рівні спеціалізованого нормативно-правового акту, який покладено в основу діяльності лікаря акушера-гінеколога в частині штучного переривання вагітності, встановлено допустимий рівень ускладнень, який в медичній практиці ОСОБА_6 не виходить за межі критерію якості медичної допомоги.
У зв`язку з вищезазначеним, враховуючи, що в судовому засіданні не знайшов свого підтвердження факт неналежного виконання ОСОБА_6 своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого, суд приходить до висновку, що ОСОБА_6 належить виправдати за ч.1 ст. 140 КК України з підстав, передбачених п.3.ч.1 ст. 373 КПК України, тобто за відсутності в діянні ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, про який йде мова в обвинувальному акті.
Цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 через виправдання обвинуваченої за відсутності в її діях складу кримінального правопорушення за правилами ч. 3ст. 129 Кримінального процесуального кодексу України слід залишити без розгляду.
Суд вирішує питання про долю речових доказів відповідно до вимог ст. 100 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.100, 369-374 КПК України, суд, -
ОСОБА_6 в пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України визнати невинуватою та виправдати з підстав відсутності в діянні ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення.
Цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 про солідарне стягнення з КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР та ОСОБА_6 моральної шкоди у розмір 150 000 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 4000 грн. залишити без розгляду.
Речовий доказ - медичну карту переривання вагітності № 2000 пацієнтки ОСОБА_4 повернути до КЗ «Петриківська ЦРЛ» ДОР.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляції через Петриківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

Суддя ОСОБА_1