1кс/755/4801/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" листопада 2016 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00015871 від 18.11.2016 року про арешт майна,

в с т а н о в и в:

23.11.2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 звернувся до Дніпровського районного суд м. Києва з клопотанням про арешт майна.

Зазначене клопотання передано слідчому судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 23 листопада 2016 року, про що є відповідний запис в журналі реєстрації вхідної кореспонденції.

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 .

На підставі матеріалів, 18.11.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00015871 внесено дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Як вбачається з клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, 18.11.2016 року приблизно о 05 годині ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, повертався додому після прогулянки та вирішив зайти в недобудовану будівлю, яка розміщена навпроти будинку АДРЕСА_1 . Зайшовши до вищевказаного приміщення, неповнолітній ОСОБА_7 побачив там візуально знайому йому жінку та в нього виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , у вказаний час, у вказаному місці, керуючись мотивом злості, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді настання смерті ОСОБА_8 , умисно заподіяв останній більше двадцяти ударів своїми руками та ногами по обличчю, в область голови та спини, спричинивши своїми умисними протиправними діями ОСОБА_8 смерть. Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 2552/2 від 18.11.2016 року, причина смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є «відкритий перелом кісток обличчя». В подальшому неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано працівниками поліції.

Крім того, в клопотанні слідчого зазначено, що під час проведення огляду місця події, 18.11.2016 р. за адресою: м. Київ, вул. Вершигори, 7 на земельній ділянці було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ: НОМЕР_1 . Під час проведення огляду місця події, 18.11.2016 р. за адресою: м. Київ, «Аерофлот», 1 лінія, будинок, 132, було вилучено: куртку темного кольору; чоловіче взуття коричневого кольору «firetrap», 43 розміру. Також під час затримання ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України, в кабінеті № 313, що знаходиться в Дніпровському УП ГУНП у місті Києві, за адресою: місто Київ, вулиця Червоноткацька, 2 було вилучено: джинси з плямами бурого кольору; взуття чорного кольору «Ozcan», 44 розміру.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Вислухавши думку слідчого та прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Крім того, відповідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з клопотання та доданих та нього документів, вилучення зазначених в клопотанні речей було проведено під час оглядів місця події та підозрюваного 18.11.2016 року, а слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно лише 23.11.2014 року. При цьому, прокурором в судовому засіданні було надано постанову про визнання предметів речовими доказами від 19.11.2016 року, якою було надано статус тимчасово вилученому майну, а саме визнано його речовими доказами. Крім того, прокурором було подано клопотання, в якому зазначено, що 21.11.2016 року дане кримінальне провадження було направлено для вивчення до прокуратури м. Києва, та вони були позбавленні можливості звернутися до суду з клопотанням про накладення арешту на майно в визначений законом строк, в зв`язку з чим просить вважати клопотання таким, що подано без порушень норм КПК.

Тож слідчий суддя, зважаючи на те, що постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 19.11.2016 року, тимчасово вилученому майну було надано статус речових доказів, вважає, що дане клопотання подане без порушення строку, зазначеного в п. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, та вважає за необхідне його розглянути.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Зокрема, відповідно до ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим, також слідчий в судовому довів наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої ст. 170 КПК України, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 167-175, 309 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ: НОМЕР_1 ; куртку темного кольору; чоловіче взуття коричневого кольору «firetrap», 43 розміру; джинси з плямами бурого кольору; взуття чорного кольору «Ozcan», 44 розміру, що належать ОСОБА_7 , та які були вилучені оглядами місця події від 18.11.2016 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: