Справа № 640/9932/13-к
н/п 1-кс/640/3074/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

встановив:
11 квітня 2016р. до суду надійшло клопотання ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_4 (і.н.н. НОМЕР_1 ), шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди стосовно цього майна, проводити його реєстрацію чи перереєстрацію, здійснювати його відчуження.
Підставами накладення арешту слідчий вказала, що: 06.12.2000р. приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 посвідчений договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого з адресою: АДРЕСА_1 (далі: спірний будинок), укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , згідно якого ОСОБА_6 продав ОСОБА_7 належний йому на праві приватної власності спірний житловий будинок. 21.05.2004р., приватним нотаріусом ХМНО Харківської області ОСОБА_8 посвідчений договір купівлі-продажу спірного житлового будинку укладений між ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , згідно якого ОСОБА_7 продав ОСОБА_9 належний йому на праві приватної власності спірний житловий будинок. 14.12.2004р. приватним нотаріусом ХНМО Харківської області ОСОБА_10 посвідчений договір купівлі-продажу спірного житлового будинку між ОСОБА_9 та ОСОБА_11 , яким ОСОБА_9 продав ОСОБА_11 належний йому на праві приватної власності спірний житловий будинок. 29.12.2011р. приватним нотаріусом ХНМО Харківської області ОСОБА_12 посвідчений договір купівлі-продажу спірного житлового будинку між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 , згідно якого ОСОБА_11 продав ОСОБА_4 належний йому на праві приватної власності спірний житловий будинок, вартістю 148181 грн. У зв`язку в вищевикладеним, слідчий вважає за необхідне звернутись до слідчого судді із клопотанням про арешт будинку АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди, стосовно цього майна, проводити його реєстрацію та перереєстрацію, здійснювати його відчуження, у зв`язку з тим, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання рішень суду в частині забезпечення цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить такого:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як зазначено у ч.6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
До того ж всупереч вимог ч.2 ст.171 КПК України, слідчим у клопотанні, не зазначені підстави та мета арешту майна відповідно до положень ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 107,170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1