печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 жовтня 2016 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю представника власника майна ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ТОВ «Експрестранс-Плюс» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 00000224,

В С Т А Н О В И В :
23 вересня 2016 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання ТОВ «Експрестранс-Плюс» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 00000224.
Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 9 вересня 2016 року накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Експрестранс-Плюс» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ «МЕГАБАНК» (МФО 351629). Разом з тим, на думку власника майна, арешт накладено необґрунтовано, оскільки грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Експрестранс-Плюс», не відповідають критеріям, передбаченим ст. 170, 98 КПК України. Вказане товариство не має ніякого відношення до вчинення кримінального правопорушення, досудове розслідування у якому здійснюється за № 00000224, посадовим особам товариства про підозру не повідомлено.
У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав та зазначив, що станом на 4 жовтня 2016 року на вказаному рахунку у банку, на який накладено арешт, грошові кошти товариства не обліковуються. У зв`язку з цим, мета накладення арешту, що передбачена ст. 170 КПК України, не досягається, відтак необхідності у накладенні арешту немає.
Слідчий у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, мотивуючи його безпідставністю.
Заслухавши пояснення представника власника майна, слідчого та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив такі обставини.
Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчими ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00000224, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактами використання групою осіб завідомо підроблених реєстраційних документів підприємств господарської діяльності та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, вчиненого в особливо великому розмірі, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.
Орган досудового розслідування вважає встановленими обставини, що ТОВ «Експрестранс-Плюс», створене як фіктивне підприємство, використовує рахунок № НОМЕР_1 в ПАТ «МЕГАБАНК» для обготівковування коштів, отриманих внаслідок незаконно проведених фінансово-господарських операцій з підприємствами-контрагентами, їх легалізації, проведення з ними фінансових операцій. Тому, вказані кошти відповідають критеріям ст. 98 КПК України, оскільки є предметом вчинення кримінального правопорушення, набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 9 вересня 2016 року накладено арешт на грошові кошти грошові кошти ТОВ «Експрестранс-Плюс» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ «МЕГАБАНК» (МФО 351629).
Арешт на вказані грошові кошти було накладено, оскільки існували достатні підстави вважати, що грошові кошти набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України та з метою забезпечення зберігання речових доказів та відшкодування завданих збитків.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Крім того, відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до довідки ПАТ «МЕГАБАНК» від 4 жовтня 2016 року № 10966 на рахунку ТОВ «Експрестранс-Плюс» № НОМЕР_1 , на який накладено арешту, відсутні будь-які грошові кошти.
Отже, накладений арешт ухвалою слідчого судді від 9 вересня 2016 року не виконує завдання арешту та унеможливлює досягнення мети такого арешту.
У зв`язку з наведеним слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. 174, 309 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання ТОВ «Експрестранс-Плюс» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 00000224 задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 9 вересня 2016 року на грошові кошти ТОВ «Експрестранс-Плюс» (), що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ «МЕГАБАНК» (МФО 351629).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1