Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,
06 липня 2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Клопотання погоджено зі прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 , 04 липня 2016 року приблизно о 10 годині 00 хвилин перебував за адресою: АДРЕСА_2 . В подальшому у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднаного з проникненням у житло, ОСОБА_4 піднявшись на 6-й поверх, шляхом пошкодження замків дверей, проник до квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_6 .
Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 таємно, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що його дії були непоміченими з боку сторонніх осіб, викрав наступні речі:
1. Нетбук марки «LENOVO IDEAPAD S110», s/n UB01407913, вартістю 5000 гривень;
2. Оптичну мишку червоно-чорного кольору марки «Lazer», вартістю 160 гривень;
3. Мобільний телефон марки Samsung SGH-X460 сірого кольору, IMEI: НОМЕР_1 , вартістю 200 гривень;
4. Мобільний телефон марки Sony Ericsson Z550i чорно-сірого кольору, IMEI: НОМЕР_2 , вартістю 200 гривень;
5. Грошові кошти номіналом по 500 гривень у сумі 4500 гривень;
6. Золотий жіночий браслет, вартістю 3000 гривень;
7. Золотий чоловічий ланцюжок з хрестиком, загальною вартістю 4000 гривень;
8. Золотий ланцюжок з хрестиком, загальною вартістю 2800 гривень;
9. Золотий дитячий ланцюжок з хрестиком, загальною вартістю 2800 гривень;
10. Золотий хрестик, вартістю 1500 гривень;
11. Золота підвіска у вигляді підкови, вартістю 700 гривень;
12. Золоті жіночі сережки, вартістю 1500 гривень;
13. Три срібні каблучки, загальною вартістю 1200 гривень;
14. Жіноча косметичка рожево-фіолетового кольору, вартістю 100 гривень.
Після чого, ОСОБА_4 разом з викраденим майном через вікно в кімнаті квартири з місця вчинення кримінального правопорушення зник розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 27 660 гривень.
Крім того, 04 липня 2016 року приблизно о 10 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_4 , з метою повторного викрадення чужого майна, через балкон проник до квартири АДРЕСА_5 , яка належить ОСОБА_7 .
Здійснюючи свої злочинні наміри, скориставшись відчиненими дверима з балкону, ОСОБА_4 , увійшов у житлову кімнату даної квартири, де таємно, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що його дії були непоміченими з боку сторонніх осіб, повторно викрав наступні речі:
1.Чоловічий годинник марки PATEK PHILIPPE GENEVE з чорним ремінцем, вартістю 1300 гривень;
2.Чоловічий годинник марки WEODE WH 2310 з металевим ремінцем, вартістю 900 гривень;
3.Чоловічий годинник марки ROMAN з ремінцем чорного кольору, вартістю 100 гривень;
4.Металеву запальничку срібного кольору, вартістю 50 гривень;
5.Срібний чоловічий браслет, вартістю 2400 гривень;
6.Дві жіночі каблучки з біжутерії, загальною вартістю 400 гривень.
В подальшому, ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні даної квартири разом з повторно викраденим майном, через вікно в кімнаті квартири з місця вчинення кримінального правопорушення зник розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 5150 гривень.
Згідно клопотання, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 ;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;
-протоколами допитів свідків;
-протоколом огляду місця події від 04.07.2016 за адресою: АДРЕСА_6 ;
-протоколом огляду місця події від 04.07.2016 за адресою: АДРЕСА_7 ;
- протоколом огляду місця події від 04.07.2016 за адресою: АДРЕСА_8 ;
- протоколом огляду місця події від 04.07.2016 року за адресою: м. Київ, пр.-т Генерала Ватутіна, 22,
- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .
05 липня 2016 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що підозрюваний є суспільне небезпечною особою, схильною до вчинення злочинів та вживання наркотичних засобів, перебуваючи на волі, буде перешкоджати кримінальному провадженню шляхом ухилення від виконання процесуальних обов`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ця особа підозрюється, а також зважаючи на те, що він може незаконно впливати на свідків та потерпілих, враховуючи що згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років,а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, оскільки вважає, що підозра є обґрунтованою, підтверджується, доданими письмовими доказами. Зокрема, зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчиняти інші правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_4 просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого, оскільки вину визнає, має двох неповнорлітнії дітей та просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив його задовольнити, підозрюваного, який заперечував проти задоволення клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України. Інкриміновані підозрюваному кримінальні правопорушення є тяжким, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3-х до 6-ти років. На даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що підозрюваний є суспільне небезпечною особою, схильною до вчинення злочинів та вживання наркотичних засобів, перебуваючи на волі, буде перешкоджати кримінальному провадженню шляхом ухилення від виконання процесуальних обов`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ця особа підозрюється,тому слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01 вересня 2016 року до 11 години 30 хвилин.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.
В разі внесення застави ОСОБА_4 покласти на нього обов`язки:
1. прибувати за кожною вимогою до суду та до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 .
2. не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваного ОСОБА_9 , він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: