Справа №308/9629/16-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.09.2016 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 ,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 .
Скаргу обґрунтовує тим, що 05.08.2016 р. ОСОБА_2 було подано заяву про вчинення дій, що містять ознаки злочину до СУ ГУНП в Закарпатській області. Заяву про вчинення злочину було відібрано черговим слідчим СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 . Копію заяви-пояснень на руки скаржнику не надано, натомість видано талон-повідомлення №67 від 05.08.2016 р., номер реєстрації №669ЖЄО. 17.09.2016 р. скаржником було отримано листи-відповідь у якому вказано, що у зв`язку з вищевикладеним, передбачених ст. 214 КПК України підстав для внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань немає.

На підставі наведеного скаржник просить визнати протиправною бездіяльність начальника СУ ГУНП в Закарпатській області та зобов`язати його негайно зареєструвати заяву скаржника про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вивчивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.
Зі скарги скаржника та матеріалів справи вбачається, що 05.08.2016 р. ОСОБА_2 було подано заяву про вчинення дій, що містять ознаки злочину до СУ ГУНП в Закарпатській області. Заяву про вчинення злочину було відібрано черговим слідчим СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 . Видано талон-повідомлення №67 від 05.08.2016 р., номер реєстрації №669ЖЄО.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст.214,303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до п.1 ч.1 с т.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України, строк подання скарги обчислюється з дня отримання копії постанови, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, а відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).
Отже законодавцем визначено 24 години, зі сплином яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.
Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.
Виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.
В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності посадових осіб Національної поліції по невнесенню відомостей до ЄРДР розпочався по закінченню 24 годин після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а саме з 06.08.2016 року.
Скаржник 19.09.2016 року звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність слідчого (посадових осіб Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області), тобто після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого, прокурора, разом з тим заявник не порушує питання про поновлення строку (відсутнє клопотання про поновлення або відповідна заява). Крім того, відсутнє відповідне обґрунтування із зазначенням поважності пропуску такого з посиланням на відповідні докази, до матеріалів скарги такі не долучено.
Лист від 17.09.2016 року Прокуратури Закарпатської області, оформлено не у виді постанови, а листом, отже на цей документ не поширюється дія положення ч.1 ст. 304 КПК України про десятиденний строк оскарження з дня отримання копії постанови.
Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам : це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів , оскільки це не передбачено діючим КПК України.

Разом з тим, згідно з ч.1 ст.304 КПК України якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Тобто скаржник не позбавлений права вжити заходів передбачених нормами кримінального процесуального кодексу України для отримання копії постанови (у разі наявності такої), відповідно й строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Разом з тим, перекладання обов`язку доведення дотримання заявником строку на слідчого суддю чинним КПК України не передбачено.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, так як слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строку подання скарги.

Згідно ст.304 ч.2 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.
На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.
У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -
УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 повернути скаржнику.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Закарпатської області.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1 .