Справа № 502/1833/16-к
УХВАЛА

19 серпня 2016 року м. Кілія

Слідчий суддя Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання

старшого слідчого СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП Одеській області ОСОБА_5 ,

погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кілія Одеської області, гр-на України, освіта професійно-технічна, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: - 30.07.2014 р. Кілійським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 185 КК України з застосуванням ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст.ст. 75, 104 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся 18.08.2016 року до слідчого судді Кілійського районного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, не має постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків та може ухилитись від досудового розслідування та суду і вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки є раніше судимим за аналогічний злочин. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, слідчий клопоче про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні просив задовольнити клопотання слідчого у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення та існуванням визначених ст. 177 КПК України ризиків, зокрема можливості у підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, пояснивши, що він не має наміру ухилятися від органів досудового розслідування та вчинити нові злочини. Він має постійне місце роботи та проживання, а також є ВІЛ-інфікованим. Факт вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України він визнає частково.

Вивчивши клопотання із долученими до нього додатками та заслухавши учасників розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наступне:

ОСОБА_4 підозрюється у тому, що 17.08.2016 року приблизно о 10-ій годині проник до будинку АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав майно, належне потерпілій ОСОБА_6 на загальну суму 42 837,42 гривні.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000752 від 17.08.2016 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та слідчим ОСОБА_5 здійснюється досудове розслідування.

17.08.2016 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України

17.08.2016 року ОСОБА_4 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, винним себе визнав.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 є раніше судимим; обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання тільки у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, та яке вчинено ним у період відбування покарання за попереднім вироком суду, офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходу.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчій суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема, можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить вчинення ним злочину під час перебігу іспитового строку, призначеного за вироком суду за вчинення аналогічного злочину.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, не відлучатися з м. Кілія Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчого паспорт (паспорти), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від 20 до 80 розмірів мінімальної заробітної плати.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, та з урахуванням ст. 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» щодо розміру мінімальної заробітної плати, яка складає 1378 грн., вважає за необхідне визначити заставу у 60 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16.10.2016 року включно.

Строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України обчислювати з дня затримання, тобто з 17.08.2016 р.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_4 під вартою припиняє свою дію після 16.08.2016 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 82 680 грн., що становить 60 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня поточного року (1378 грн., у національній грошовій одиниці), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого, не відлучатися з м. Кілія Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчого паспорт (паспорти), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця увязнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово старшого слідчого Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП Кілійського РВ ГУМВС України в Одеській області ОСОБА_5 , прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури та слідчого суддю Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1