печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України старший радник юстиції ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В :
23.05.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України старший радник юстиції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000367.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.

Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000228 про перевищення влади працівниками правоохоронних органів у період листопада 2013 року лютого 2014 року, що призвело до масових жертв громадян під час проведення мітингових акцій, тобто до настання тяжких наслідків, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 41; ч. 3 ст.27, ч. 3 ст. 365; ч. 3 ст. 365; п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115; ч. 2 ст. 262 та ін. КК України.

За результатами досудового розслідування встановлено причетність до розстрілу 20.02.2014 мітингувальників на вул. Інститутській в м. Києві 25 працівників ПМОП «Беркут» ГУМВС України в м. Києві, яким повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 41; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 365; ч. 3 ст. 365; п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 262 КК України, в тому числі і ОСОБА_4

ОСОБА_4 11.04.2016 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 41, ч. 3 ст. 365 (в редакції від 07.04.2011); ч. 3 ст. 258 (в редакції від 21.09.2006); ч. 4 ст. 41, ст. 340; ч. 4 ст. 41, п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 (в редакції від 05.11.2009); ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115 (в редакції від 05.11.2009), ч. 2 ст. 262 КК України, та 13.04.2016 його оголошено в розшук.

Під час досудового слідства у вказаному кримінальному провадженні, згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, встановлено, що у володінні ОСОБА_4 перебуває нерухоме майно - квартира, АДРЕСА_1 .

У ході проведення досудового слідства визнано потерпілими поранених та родичів загиблих громадян 20.02.2014 під час подій, що відбувались на Майдані в місті Києві. У свою чергу потерпілими були заявлені цивільні позови про спричинення їм підозрюваними моральних та матеріальних збитків на загальну суму понад 50 000 000 грн.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначив, що з метою припинення кримінального правопорушення, забезпечення можливості для подальшої конфіскації майна або забезпечення цивільного позову в разі його задоволення, виникла необхідність в накладенні арешту на майно ОСОБА_4 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати обставини, які зазначені у даній статті, зокрема можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши долучені до матеріалів справи докази, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка перебуває у власності ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1