провадження № 1-кс/760/7460/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2016 року м. Київ
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3
розглянувши клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 19 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК,
в с т а н о в и в:
06.06.2016 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000051 від 19.04.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначене клопотання було передане судді 06.06.2016.
З матеріалів справи випливає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді голови профспілок працівників галузі земельних відносин України, тобто являючись службовою особою, при особистій зустрічі із ОСОБА_6 , який перебуває на посаді начальника відділу управління ДП та територіальними органами юридичного департаменту Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, 12.04.2016 під час зустрічі в м. Києві пред`явив ОСОБА_6 майнову вимогу про передачу йому грошових коштів в сумі 100 тисяч дол. США, що згідно курсу НБУ становило 2 557 000 грн.
05.05.2016 ОСОБА_5 близько о 13.30 год., попередньо призначивши зустріч в торгівельно-розважальному центрі «Космополіт» (далі ТРЦ «Космополіт»), розташованого за адресою: м. Київ, вул. В.Гетьмана, 6, зустрівся із ОСОБА_6 , та продовжуючи свої злочинні дії, реалізуючи свій намір повторно пред`явив потерпілому майнову вимогу щодо передачі вищезазначеної суми грошових коштів з погрозою обмеження прав та законних інтересів ОСОБА_6 .
16.05.2016 року ОСОБА_5 близько о 14.30 год. діючи з корисливих мотивів, при черговій зустрічі із ОСОБА_6 в ТРЦ «Космополіт», отримав від потерпілого за не проведення безстрокової акції профспілкою працівників галузі земельних відносин щодо звільнення його із займаної посади, частину майнової вимоги, а саме грошові кошти в сумі 150 000 грн.
ОСОБА_5 , виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, не закінчив його з причин, які не залежали від його волі, оскільки в той же день, приблизно о 15.20 год., за адресою: АДРЕСА_1 його було затримано та під час проведення огляду місця події у останнього виявлено та вилучено вищезазначені грошові кошти в сумі 150 000 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними діями, які виразились у замаху на вчинення злочину у вимозі передачі чужого майна з погрозою обмеження прав та законних інтересів потерпілого, службовою особою з використанням свого службового становища, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах, виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною четвертою статтею 189 КК.
17.05.2016 ОСОБА_5 , повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК.
Відповідно до інформаційної довідки про нерухоме майно №59497880 від 20.05.2016 ОСОБА_5 , належить на праві власності житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_2 .
З метою забезпечення дієвості кримінального провадження, та враховуючи що існує ймовірність відчуження майна ОСОБА_5 , слідчий просив задовольнити клопотання у повному обсязі.
У судовому засіданні слідчий СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 подане клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Відповідно до частини першої статті 107 КПК рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим.
Слідчий клопотання про застосування технічних засобів фіксування не заявляв, а тому слідчий суддя прийняв рішення не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів фіксування.
Розглянувши обґрунтування клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити з таких підстав.
19.04.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 було внесено відомості, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК. Цей факт встановлений на підставі витягу з кримінального провадження № 0000051 (а.с. 4).
Згідно з частиною першою статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Пунктом 7 частини другої статті 131 КПК визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до частин першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з частиною другою статті 170 КПК метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
В свою чергу частина сьома статті 170 КПК регламентує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в «Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження зазначив» від 07.02.2014 зазначив, що «метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову, при цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди).
Слідчий обгрунтовуючи подане клопотання у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК, санкція якого передбачає конфіскацію майна.
Враховуючи вищезазначене, просив накласти арешт на житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_2 , який належить підозрюваному на праві власності, оскільки у досудового слідства є підстави вважати, що існує реальна загроза його відчуження.
З матеріалів справи випливає, що житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_5 на підстав договору дарування від 07.04.2009, який посвідчений Хотинською державною нотаріальною конторою, який реєстрований у державному реєстрі правочинів за № 667.
Слідчий суддя встановив, що санкція частини четвертої статті 189 КК передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Таким чином, враховуючи мету і підстави клопотання про арешт майна та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки слідчим у судовому засіданні доведено сукупність фактичних даних, що вказують на підстави, мету та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна, яка зумовлена обґрунтованою підозрою вважати, що існує реальна загроза відчуження житлового будинку з належними до нього будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_2 іншим особам.
На підставі вищезазначеного, клопотання про накладення арешту належить задовольнити повністю.
Керуючись статтями 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 19 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 189 КК - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме на житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвала про накладення арешту виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.
Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1