Справа № 643/1397/16-к
Номер провадження 1-кс/643/208/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2016 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000070 від 24.06.2014 за ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
З представлених суду матеріалів вбачається, що слідчим відділом Московського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове слідство за кримінальним провадженням № 0000070, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в м. Харкові протягом тривалого часу діє злочинна група, що спеціалізується на шахрайських діях з нерухомістю, а також інших кримінальних злочинах насильницького спрямування. Протиправна діяльність вказаної злочинної групи полягає в тому, що її члени, використовуючи широке коло зв`язків в правоохоронних органів, органах юстиції та КП «ХМБТІ», шахрайським шляхом заволодівають нерухомістю громадян, які не мають близьких родичів, знаходяться в алкогольній або наркотичній залежності і мають суттєві проблеми фінансового характеру. В подальшому нерухомість за допомогою приватних нотаріусів реєструється на підставних осіб та терміново реалізується на вторинному ринку.

Встановлено, що невідомі особи заволодівали нерухомістю померлих громадян у яких відсутні близькі родичі. Після смерті громадян, надаючи приватним нотаріусам підроблені паспорти померлих та інші, в тому числі підроблені документи, укладали договори купівлі-продажу квартир померлих громадян.

Трупи померлих, нерухомим майном яких заволодівали невстановлені особи, поховані за рахунок держави. До ХОБСМЕ родичі та знайомі померлих за видачою трупів для захоронення не звертались.

23.12.2015 за адресою: АДРЕСА_1 померла ОСОБА_4 1936 року народження (відомості про що внесені до ЄРДР 24.12.2015 за ч.1 ст.115 КК України за №0006642), яка була власником вищевказаної квартири.

14.01.2016 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_5 звернулись невстановлені особи із підробленим паспортом громадянина України на ім`я ОСОБА_4 та ОСОБА_6 з питань посвідчення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 . Після чого, 14.01.2016 приватний нотаріус ОСОБА_5 посвідчила договір купівлі-продажу вказаної квартири, що підтверджується даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №52810043 від 08.02.2016 та наданими приватним нотаріусом ОСОБА_5 копією договору купівлі продажу №38 від 14.01.2016 та документів, наявних у нотаріальній справі, заведеній при посвідченні вказаного договору.

Прокурор просить накласти арешт на квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , так як в противному випадку це призведе до відчуження зазначеного майна.

В суді прокурор підтримав заявлене клопотання.

Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що воно є обґрунтованим. Викладені в клопотанні обставини підтверджуються змістом доданих до нього копій відповідних матеріалів кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні, яке підтримано прокурором в судовому засіданні, доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи, що обраний прокурором спосіб арешту майна відповідає вимогам розумності та співрозмірності, клопотання, як обґрунтоване, має бути задоволено в повному обсязі, бо не застосування в даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна може перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_6 шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди, стосовно цього майна, здійснювати його відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1