Справа № 442/8058/15-к
Провадження №1-кс/442/1599/2015
У Х В А Л А
"11" грудня 2015 р. м. Дрогобич

Слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі клопотання слідчого Дрогобицького ВП ГУНП України у Львівській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Дрогобицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Меденичі, Дрогобицького району Львівської області, неодруженого, з середньо освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, -

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий Дрогобицького ВП ГУНП України у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Дрогобицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0002709, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що 07 грудня 2015 року приблизно о 01 годин 00 хвилин ОСОБА_6 , перебуваючи біля кафе «Сервант», що по вул.. Івана Мазепи в м. Дрогобич Львівської області., групою осіб з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, грубо порушуючи громадський порядок, з малозначного приводу, почав сварку з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , після цього ОСОБА_8 безпричинно штовхнув ОСОБА_10 , тоді ж ОСОБА_7 наніс кілька ударів ногами та руками ОСОБА_10 по різних ділянках тіла. ОСОБА_8 наніс один удар правою рукою в область обличчя ОСОБА_11 , а ОСОБА_9 безпричинно наніс удар правою ногою в область паху ОСОБА_11 . Продовжуючи хуліганські дії, ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 наносили удари руками та ногами в різні ділянки тіла ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_11 та ОСОБА_10 та втрати свідомості потерпілим ОСОБА_10 .

Вчинені ОСОБА_6 в групі з ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 хуліганські дії супроводжувалися знущанням над останнім у безпорадному стані, а саме нанесенням тілесних ушкоджень ногами в ділянку голови ОСОБА_10 , після втрати ним свідомості. Хуліганські дії тривали приблизно 20 хв., та тривалий час уперто не припинялись, супроводжувались особливою зухвалістю, відзначилися винятковим цинізмом, принизили честь та гідність потерпілих ОСОБА_11 та ОСОБА_10 .

Відтак, ОСОБА_6 , з групою осіб з ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_13 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, просить дане клопотання задовольнити.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримав подане ним клопотання та навів мотиви, аналогічні заявленим в клопотанні, просить його задовольнити.

Прокурор Дрогобицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні висловила думку щодо задоволення даного клопотання, оскільки підозрюваний може переховуватись від слідства, просить обрати запобіжний захід у вигляді взяття під варту .

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 не заперечив щодо задоволення клопотання про застосування до нього запобіжного заходу, однак більш м`якого, ніж тримання під вартою. Пояснив, що вину у вчиненому злочині визнає частково, не має наміру переховуватись від органів досудового слідства чи суду, зобов`язується з`являтися на усі виклики.

Вислухавши пояснення учасників судового засідання, доводи прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідча суддя враховує вимоги Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини (ст. 178 КПК України).
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, що стверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: копією протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 07.12.2015 року; копією протоколу допиту потерпілого ОСОБА_10 від 10.12.2015 року; копією протоколу допиту потерпілого ОСОБА_11 від 10.12.2015 року; копією протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 10.12.2015 року; копією протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 10.12.2015 року.

10.12.2015 року ОСОБА_6 повідомлено підозру в рамках кримінального провадження № 0002709, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.
Санкція кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, передбачає покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк до чотирьох років, що відповідно до ст.12 КК України відносяться до злочину середньої тяжкості.
Відтак, вважаю, що в судовому засіданні доведено можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу з метою запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України
Поряд з тим, слідчим суддею враховується особа ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину середньої тяжкості, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався і на даний час безробітний.
Згідно п. 3 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Відтак, прокурором не доведено жодної з підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених п. 3 ч.2 ст. 183 КПК України, зокрема, відсутні будь-які докази переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню або повідомлення останньому про підозру у вчиненні іншого злочину.
Крім цього, прокурором також не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатнім.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1 )наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених, статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3 ) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 4 ст. 194 КПК передбачає, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, слідча суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого Дрогобицького ВП ГУНП України у Львівській області ОСОБА_4 підлягає до часткового задоволення, із застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу вигляді домашнього арешту.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців.
Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Домашній арешт полягає у покладені на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.
З урахуванням вищенаведеного, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язок щодо прибуття за вимогою до слідчого, прокурора та суду, цілодобового перебування за місцем проживання, обмежень у спілкуванні з потерпілими.
Відтак, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 192-194, 196, 309,395 КПК України, слідча суддя,-
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання слідчого Дрогобицького ВП ГУНП України у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дрогобицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 задоволити частково .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1. прибувати за кожною вимогою до слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, прокурора чи суду;

2. не залишати місце постійного проживання - АДРЕСА_1 цілодобово, без виклику слідчого, прокурора або суду.

3. Утримуватися від спілкування з потерпілими ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , окрім як у присутності слідчого чи прокурора.

Строк дії ухвали складає 2 місяці з дня її проголошення, тобто, до 09 лютого 2016 року включно.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Слідча суддя ОСОБА_1