Провадження № 1кс/201/9524/2015
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2015 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська
у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту нерухомого майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000020 від 23.05.2014, -

ВСТАНОВИВ:
Заявники звернулися до суду із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в рамках здійснення досудового слідства у кримінальному провадженні № 0000020 ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2015 року було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на нерухоме майно, яке зареєстровано за ТОВ «Тулс», в тому числі, на нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке має реєстраційний номер об`єкта нарухомого майна - 1, однак заявники просять скасувати арешт на вказане приміщення як помилково накладений, оскільки відповідно до даних інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нарухоме майно та Реєстру власності на нерухоме майно, за вищезазначеним реєстраційним номером зареєстровано нежитлове приміщення, що має іншу адресу та дійсно належить ТОВ «Тулс», в той час, як за вищевказаною адресою застосування арешту знаходиться квартира, яка належить на праві приватної власності заявникам.

Представники заявників у судове засідання надали суду клопотання, в якому просили проводити судове засідання за їх відсутності та скасувати арешт на майно заявників.

Інші учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили, що не позбавляє суд права розглянути клопотання про скасування арешту майна за їх відсутності.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 13 березня 2015 року було задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС ВКР СУ ФР ДФС у Дніпропетровській області та накладено в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 23.05.2014 арешт на нерухоме майно, право власності на яке зареєстровано за ТОВ «Тулс» (), в тому числі, на об`єкт нерухомого майна: нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке має реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1.

Водночас, як встановлено судом з наданих документів, зокрема інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за ТОВ «Тулс» дійсно під вищезазначеним реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 1, зареєстровано нежитлове приміщення загальною площею 72,0 кв.м., яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , в той час, як за адресою застосування арешту: АДРЕСА_1 , розташована приватна квартира, яка згідно свідоцтва про право власності на житло від 04 листопада 1995 року належить на праві приватної власності заявникам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на вищевикладені обставини, суд вважає, що потреба у подальшому застосуванні арешту на вищезазначене нерухоме майно відпала, а отже, вимоги заявників є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 170-174 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту нерухомого майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000020 від 23.05.2014 задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 13.03.2015 у справі № 201/4073/15-к (провадження № 1кс/201/2609/2015) на об`єкт нерухомого майна: нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1