"07" вересня 2015 р. Справа № 363/404/15-к

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 вересня 2015 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого- ОСОБА_5

провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді підготовче судове засідання по кримінальному провадженню №0000034 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.248 КК України,

В С Т А Н О В И В:

30 січня 2015 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.248 КК України, внесеним в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000034.

Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, визначити коло осіб, які беруть участь у справі: обвинувачений, його захисник, представник потерпілого, свідки, які зазначені в реєстрі матеріалів досудового розслідування, так як вважає, що обвинувальний акт, наданий суду, складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 заявив клопотання про повернення даного обвинувального акту, мотивуючи свою позицію тим, що в даному обвинувальному акті відсутні посилання на нормативні акти, які визначають розмір заподіяної шкоди, а також ознаки істотної шкоди. Крім того, зазначив, що всупереч ст.293 КПК України обвинуваченому не була надана копія обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти повернення обвинувального акту, однак заперечив з підстав, щодо не вручення обвинуваченому обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Так, згідно ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт серед іншого повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) Закону про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Разом з тим згідно вимог ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні обов`язковому доказуванню підлягають: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

Згідно до положень ст. 337 ч. 1 КПК України судовий розгляд проводиться стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків передбачених цією статтею.

Однак, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення по даному провадженню є неконкретним та суперечливим, і не дозволяє суду та стороні захисту визначити межі обвинувачення.

Зокрема, в обвинувальному акті нечітко викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, а саме відсутні посилання на нормативні акти, які визначають розмір заподіяної шкоди, а також ознаки істотної шкоди, яка підлягає доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до вимог п.2 ч. 1 ст.91 КПК України, тобто органом досудового слідства фактично не розкрито об`єктивної сторони вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч.1 ст.248 КК України.

Розмір встановлених збитків згідно довідки ТОВ «Мисливські стежки -2» становить 10000 грн.

За диспозицією ч.1 ст.248 КК України для утворення складу злочину вимагається наявність істотної шкоди, яка станом на час вчинення протиправних дій складала 250 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто не менше 152 250 грн.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. З даної норми Основного Закону випливає, що формулювання обвинувачення, зазначене в обвинувальному висновку, повинно бути конкретним.

Більше того, зазначена неконкретність обвинувачення свідчить про порушення права обвинуваченого ОСОБА_5 знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його обвинувачують, що позбавляє можливості обвинуваченого належним чином захищатись від висунутого йому обвинувачення.

Крім того, в обвинувальному акті вказано, що ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у порушенні правил полювання, що заподіяло істотну шкоду заподіяв ТОВ «Мисливські стежки -2» матеріальних збитків на суму 10 000 грн., тобто потерпілою особою є юридична особа ТОВ «Мисливські стежки -2» .

Разом з тим, в обвинувальному акті потерпілою особою вказано фізичну особу ОСОБА_6 .

В той же час, суд не приймає до уваги пояснення обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника, які наполягали на тому, що обвинувачений ОСОБА_5 підписав розписку про отримання копій обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, а сам обвинувальний акт обвинуваченому ОСОБА_5 прокурором не надавався, оскільки дані обставини в судовому засідання не знайшли свого підтвердження.

З урахуванням викладених обставин, суд приходить до висновку про потребу повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 за частиною 1 статті 248 КК України прокурору, який направив його до суду, для усунення зазначених судом недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтею 19 Конституції України статтями 291, 314 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
повернути прокурору Вишгородського району Київської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні № №0000034 щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.248 КК України для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків.

Ухвала суду може бути оскаржена в порядку і в строки, визначені частиною 2 статті 395 КПК України.

Суддя