Справа № 147/792/15-к
У Х В А Л А
іменем України
02.07.2015 року смт. Тростянець
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 незаконно збуває, наркотичний засіб.
Крім того 29.06.2015 року проведено оперативну закупку згідно постанови прокурора Тростянецького району про проведення контролю за вчиненням злочину в ході чого було встановлено що ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з метою збуту наркотичних засобів та отримання від даного прибутку збув ОСОБА_10 згідно висновку експерта НДЕКЦ при УМВС України у Вінницькій області від 30.06.2015 №801 особливо небезпечний наркотичний засіб обіг якого заборонено канабіс, масою 6,201 г. у перерахунку на висушену речовину.
За даним фактом 30.06.2015 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий вважає, що ОСОБА_4 небезпідставно підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання виключно у реальному позбавленні волі на строк від 5 до 10 років. Підозрюваний ОСОБА_4 , з огляду на страх перед невідворотно суворим покаранням, без обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню неявками до слідчого, прокурора та суду. Тому, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі, без обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, перед бачених у п.1, п.3,п.4 та п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді тримання під вартою покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявок до слідчого, прокурора та суду, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення. По вказаному провадженню фігурує багато свідків і в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі буде впливати на свідків з метою уникнення покарання за злочин який вчинив.
З огляду на зазначені обставини запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.
Вказані обставини на думку слідчого виправдовують застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини, просили клопотання задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник проти клопотання категорично заперечили, просили відмовити в його задоволенні. Заперечуючи проти клопотання, зазначили що підозрюваний не має наміру спроб переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення. Просили врахувати, що підозрюваний має постійне місце проживання та місце роботи.
Вивчивши клопотання та матеріали, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частина 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В п. 1 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, який відповідно до ч.2 ст.307 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна.
Наявність обґрунтованої підозри підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, зокрема, розсекреченими матеріалами ОРС, протоколом огляду грошових купюр, протоколом огляду закупника після проведення закупки, висновками НДЕКЦ №724 від 16.06.2015 та №801 від 30.06.2015 року, протоколом огляду речей ОСОБА_4 , протоколом обшуку житла ОСОБА_4 , показами підозрюваного ОСОБА_4
30.06.201 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Окрім цього, прокурором в судовому засіданні доведено та підтверджуються матеріалами кримінального наявність ризику, передбаченого п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України. Обґрунтовуючи свої висновки, слідчий суддя враховує конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні злочину, який є тяжким, та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна, його вік, місце проживання, місце роботи та соціальні зв`язки.
Таким чином, вислухавши доводи сторін провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення частково оскільки, прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 статті 194 КПК України, але не обґрунтовано та не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Разом з цим, враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором жодним чином не обґрунтовано та не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання зазначених ризиків, слідчий суддя відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, офіційно працює, у зв`язку з чим, вбачається за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт за місцем фактичного проживання в АДРЕСА_1 , та покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-179, 184, 186-187, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 16 год. 00 хв. 29 серпня 2015 року включно, заборонивши ОСОБА_4 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , строком до 16 год. 00 хв. 29 серпня 2015 року наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися за межі с.Олександрівка Тростянецького району Вінницької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого прокурора прокуратури Тростянецького району Вінницької області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Вінницької області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя

Тростянецького районного суду ОСОБА_1