Номер провадження 1-кс/754/691/26
Справа № 754/4697/26
У Х В А Л А

Іменем України

24 березня 2026 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000360 від 19.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 296 КК України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 296 КК України, -

УСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000360 від 19.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.02.2026 року у даному кримінальному провадженні стосовно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати квартиру АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду до 18.04.2026 року включно.

23 березня 2026 року захисник ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Деснянського районного суду з клопотанням про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу із цілодобового домашнього арешту на нічний домашній арешт.

Подане клопотання захисник мотивує тим, що ризики передбачені ст. 177 КПК України не підтверджуються. Підозрюваний не має наміру переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше правопорушення, а також здійснювати вплив на свідків.

Крім того, зазначає, що підозрюваний ОСОБА_4 має молодий вік, має постійне місце проживання, на обліку у лікаря психіатра та лікаря нарколога не перебуває, проживає з мамою та малолітнім братом, у якого встановлений діагноз: F 70.0 (розумова відсталість легкого ступеня), а також супутні діагнози: киловидні лопатки (М40.04), астигматизм та плоскостопість. Дитина потребує постійного нагляду фахівців (психіатра, невролога). На ОСОБА_4 покладається обов`язок не лише фізичної допомоги по господарству, а й необхідність працевлаштування для фінансової підтримки родини, тому 19.02.2026 він уклав трудовий контракт з ТОВ «АГРОКС ПАК ПЛЮС» на виконання роботи підсобного робітника.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримала клопотання за викладених в ньому обставин в повному обсязі. Зазначила, що у даному кримінальному провадженні свідки вже допитані, речі та документи вилучені, а відтак ризики відсутні. Просила клопотання задовольнити та змінити стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на нічний домашній арешт в певний час доби, а саме: з 22:00 до 06:00.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання, зазначивши, що ризики, визначені ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання запобіжного заходу, не відпали та не зменшились. Крім того, ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення кримінального проступку у сфері обігу наркотичних засобів, у період іспитового строку вчинив нове кримінальне правопорушення, що свідчить про його стійку кримінальну поведінку.

Заслухавши доводи захисника, підозрюваного, заперечення прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Так, положенням ч.1 ст. 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.4 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належать і запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема, домашній арешт.

Відповідно ч. 1, 2 ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

За змістом ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У свою чергу, при вирішенні питання щодо доцільності зміни запобіжного заходу стосовно підозрюваного суд має врахувати положення ст. 177 КПК України та обставини, визначені ст. 178 КПК України.

Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження за №0000360 від 19.02.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років позбавлення волі.

Відповідно до ч.1-5 статті 194 КПК України (положення яких застосовуються й при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу) під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, наявними в матеріалах кримінального провадження, які досліджені слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України обов`язковою підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високий ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

При вирішення питання щодо ризиків у даному кримінальному провадженні слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у вигляді цілодобового домашнього арешту було встановлено, що: підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою відмови останніх від надання показів, їх зміни, тощо, які з огляду на стадію кримінального провадження, ще не допитані судом, а підозрюваному відомі їх анкетні дані; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків не має, офіційно не працює, тобто не має будь - якого джерела доходу, раніше судимий, за вчинення кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів або прекурсорів, вчинив злочин у період іспитового строку відбування покарання, що вказує на стійку кримінальну поведінку останнього.

Доводи сторони захисту, що заявлені ризики наразі відсутні, слідчий суддя оцінює критично, оскільки доказів зменшення вказаних ризиків суду не надано. Долучені захисником до клопотання медичні документи про захворювання малолітнього брата, та те що підозрюваний є годувальником своєї родини не нівелюють вказані ризики, адже підозрюваний до вчинення кримінального правопорушення не працював і вирішив опікуватися родиною вже після відкриття кримінального провадження стосовно нього.

Крім того, слідчий суддя враховує стадію кримінального провадження, а саме, що досудове розслідування не завершене, обвинувальний акт до суду не переданий. Тому твердження сторони захисту не доводять відсутність ризиків.

Так слідчий суддя зауважує, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання судом показань. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведене повною мірою стосується і показань підозрюваного, які він буде надавати суду вже у статусі обвинуваченого.

Крім того, з моменту застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 пройшов незначний проміжок часу, а та обставина, що підозрюваний не порушує обов`язків, визначених слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді цілодобового арешту, свідчить про дієвість такого заходу на даному етапі кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконання про те, що станом на день розгляду клопотання захисника, встановлені ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.02.2026 ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та не відпали. Підстав для зміни запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у певний час доби слідчий суддя не вбачає, а тому в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 201, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000360 від 19.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 296 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1