Справа № 577/1272/26
Провадження № 1-кс/577/288/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" березня 2026 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Конотоп скаргу КП «Теплогарант» в особі представника ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Конотопського РВП ГУНП України в Сумській області, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

КП «Теплогарант» в особі представника ОСОБА_3 звернулося до слідчого судді зі скаргою, на бездіяльність Конотопського РВП ГУНП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Вимоги скарги мотивує тим, що 04 лютого 2026 року він, як директор КП «ТЕПЛОГАРАНТ», звернувся до Конотопського РВП ГУНП в Сумській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 189 (Вимагання), ст. 368-4 (Підкуп особи, яка надає публічні послуги) КК України, ст. 206 КК України (Протидія законній господарській діяльності).

Однак, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості за заявою не були внесені до ЄРДР протягом 24 годин. Замість цього, заява була передана дільничному офіцеру поліції для розгляду. За результатами розгляду 04 лютого 2026 року він звернувся до Конотопського РВП ГУНП в Сумській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 189 (Вимагання), ст. 368-4 (Підкуп особи, яка надає публічні послуги) КК України, ст. 206 КК України (Протидія законній господарській діяльності). Однак, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості за заявою не були внесені до ЄРДР протягом 24 годин. Замість цього, заява була передана дільничному офіцеру поліції для розгляду.

За результатами розгляду згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Оцінка наявності чи відсутності складу злочину має здійнюватися лише в межах досудового розслідування.

У судове засідання скаржник не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, вимоги скарги підтримує в повному обсязі.

Представник Конотопського РВП ГУНП в Сумській області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у відсутності представника, проти задоволення скарги заперечує.

Суд ураховує, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Однак відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог, передбачених ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчим суддею досліджено надані Конотопським РВП ГУНП в Сумській області матеріали за повідомленням директора КП «Теплогарант» ОСОБА_4 та встановлено наступне.

05.02.2026 року в Журналі єдиного обліку за № 2369, зареєстровано заяву КП «Теплогарант» та 06.02.2026 року за № 2400 зареєстровано заяв ОСОБА_5 про те, що останнім часом робота комунального підприємства зазнає систематичних перешкод з боку невідомих осіб, які здійснюють психологічний тиск та висувають необґрунтовані вимоги щодо проведення процедур закупівель підприємством. Дані вимоги мають ознаки вимагання та шантажу. Ці особи не представляються належним чином: не надають посвідчень, не вказують органи, які представляють, називаючи себе « ОСОБА_6 та «Алекс». Дані особи діють поза межами законних процедур - замість офіційних письмових запитів, здійснюють агресивний психологічний тиск на працівників підприємства. Та у разі не надання відповіді на їхні дописи, дані особи погрожують ініціювати кримінальну справу, передавши до обласної прокуратури, НАБУ та БЕБУ завідомо неправдиву дискредитуючу інформацію про нібито "завищення цін" в процесі закупівель. Матеріали додаються як ознаки складу злочину. З метою забезпечення прозорості та перевірки ефективності використання коштів, фахівцем з публічних закупівель було своєчасно подано доповідні записки керівництву підприємства. За фактом зовнішнього тиску на працівника підприємства було проведено внутрішню перевірку (згідно наказу №141 від 27.01.2026 року). За результатами перевірки, згідно з внутрішніми антикорупційними процедурами, встановлено, що процедури закупівель відповідають вимогам законодавства, а ціни є обгрунтованими, що підтверджується відповідним висновком. Таким чином, звинувачення у "завищенні цін" використовуються невідомими особами виключно як інструмент психологічного тиску та шантажу для досягнення їхніх протиправних цілей. Аналіз змісту висунутих вимог дає підстави стверджувати, що автори володіють глибокими знаннями у сфері права та здійснюють ретельний моніторинг господарської діяльності підприємства. Особлива увага до процесів закупівель вказує на цілеспрямований характер їхніх дій, що мають ознаки спроб дискредитації суб`єкта господарювання перед контрагентами та державними органами та за своєю суттю не є законним способом захисту прав, а виступають як інструмент погрози та спосіб психологічного тиску з метою зібрати компромат на конкретну посадову особу. Дані вимоги спрямовані на вимушене входження в контакт та схиляння до вчинення певних процесуальних дій на користь опонента, що свідчить про явне зловживання правом та можливу дискредитацію органів НАБУ та обласної прокуратури. Директором КП «Теплогарант» ОСОБА_7 було вказано, що в провадженні Конотопського міськрайонного суду Сумської області вже знаходиться на розгляді справа №577/2430/24 від 02.05.2024 року за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.366, 4.4 ст. 191, 4.5 ст.191, ч.2 ст.28 ч. 1 ст.366 КК України. Будь-який новий тиск може бути спробою дискредитувати керівництво чи працівників підприємства шляхом створення штучних доказів для висунення нових звинувачень у межах кримінального провадження №0000066 від 12.09.2022 року. Окремої уваги заслуговує той факт, що невідомі особи, діючи анонімно, уникають офіційної комунікації з метою завуалювати свою особистість, вдаються до систематичного тиску на фахівця з публічних закупівель підприємства. Такі дії мають на меті вимушене входження в контакт для отримання неправомірної вигоди, що прямо суперечить засадам антикорупційного законодавства та свідчить про наявність у діях цих осіб складу злочину, передбаченого ст.ст.189, 368, 206 КК України.

Згідно довідки про результати проведення перевірки інформації , за фактом звернення керівництва КП «Теплогарант», щодо вчинення протиправних дій від 13.02.2026 року перевірку за фактом вчинення протиправних дій відносно КП «Теплогарант» припинено у зв`язку з невстановленням у події ознак адміністративного та кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, серед іншого, і про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вказана частина статті повністю кореспондується із підпунктом 1 пункту 2 Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної Прокуратури України від 06 квітня 2016 року № 139, де зазначено про обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Крім того, виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Вище зазначені положення закону передбачають необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею ( у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчиненні кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км 18) вказав, що положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження.

Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Таким чином, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Суд зауважує, що зі змісту поданої скарги вбачається, що автор вказував про вчинення невідомими особами кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.189, 368-4, 206 КК України, за якими просив внести відомості до ЄРДР. При цьому, кожна із зазначених статей передбачає свій окремий склад злочину, і саме з врахуванням того, що заява не містить в собі відомостей про склади зазначених у ній злочинів, відомості не були внесені до ЄРДР правомірно.

На переконання суду, письмова заява директора КП «Теплогарант» ОСОБА_8 та долучені до неї докази не містять достатні відомості, які можуть попередньо свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, основним критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Відтак правові підстави для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою директора КП «Теплогарант» ОСОБА_3 від 04.02.2026 року відсутні.

З огляду на викладене у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. 2, 214, 303-307, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги КП «Теплогарант» в особі представника ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Конотопського РВП ГУНП України в Сумській області, зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів після проголошення.

СуддяОСОБА_1