Номер провадження 1-кс/754/710/26
Справа № 754/4832/26
У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2026 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , скаржниці ОСОБА_4 в режимі відеоконференцзв`язку розглянув скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

26.03.2026 року до Деснянського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивує тим, що 24.03.2026 року на офіційні електронні пошти, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ІНФОРМАЦІЯ_4, Деснянської окружної прокуратури м. Києва, нею було надіслано повідомлення про скоєння злочинів, протягом 2024-2026 років за ч.2 ст. 129 КК України та за ч.2 ст. 28 КК України, громадянкою, яка проживає у квартирі АДРЕСА_1 .

Станом на момент подання скарги до суду, 26.03.2026, прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

Скаржниця вважає, що прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва грубо порушені приписи ст. 214 КПК України, за якими прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Просить зобов`язати уповноважену особу внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за вчинення дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст. 129, ч.2 ст. 28 КК України.

В судовому засіданні ОСОБА_4 скаргу підтримала в повному обсязі та просила її задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала, зазначала, що у заяві ОСОБА_4 про вчинення злочину відсутні фактичні обставини, які б вказували на вчинення стосовно неї кримінального правопорушення. Звертала увагу, що заяву ОСОБА_4 було скеровано до Деснянського УП ГУНП у м. Києві для проведення перевірки обставин, викладених у заяві.

Вислухавши пояснення учасників, вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах «Ніконенко проти України» від 14 листопада 2013 року, п. 44, «Мута проти України» від 31 липня 2012 року, п. 61, «Карабет та інші проти України» від 17 січня 2013 року, п. 259).

Відповідно до п.18 ч.1 ст.7, ч.1 ст.25 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься публічність. Цей принцип полягає у тому, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульований, зокрема, Положенням про його ведення, затвердженим наказом Генерального Прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року «Про єдиний реєстр досудових розслідувань», згідно пп. пп. 4, 5 п. 2.1 якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Ця вимога передбачена і п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України щодо внесення необхідних даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, наведені норми безальтернативно зобов`язують прокурора упродовж 24 годин внести відомості, що містяться у повідомленні про вчинений злочин, до ЄДРДР та розпочати досудове розслідування.

Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Як встановлено слідчим суддею, скаржниця ОСОБА_4 24.03.2026 року на офіційні електронні пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ІНФОРМАЦІЯ_4, Деснянської окружної прокуратури м. Києва, надіслала повідомлення про скоєння злочинів, протягом 2024-2026 років.

Слідчий суддя встановив, що заява ОСОБА_4 складає повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, в ній зазначено конкретні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за яке відповідальність передбачена КК України, з наведенням можливої попередньої правової кваліфікації, що дозволяло внести необхідні дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань для подальшого проведення досудового розслідування.

Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженими особами Деснянської окружної прокуратури м. Києва, протягом 24 годин з моменту отримання заяви не були внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не розпочато розслідування за поданою заявою від 24 березня 2026 року.

Аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Слідчий суддя зауважує, що повноваження особи, яка вносить відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, проведення перевірки обставин, оскільки вони здійснюються в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Доводи прокурора про те, що заява ОСОБА_4 не містить відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, тому не підлягає внесенню до ЄРДР, не заслуговують на увагу, оскільки належна перевірка зазначених у заяві відомостей може проводитись у відкритому кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР, що, у подальшому, не виключає можливості уповноваженої особи винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України, у разі встановлення відсутності ознак складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 про зобов`язання уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва, внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви останньої від 24 березня 2026 року та надати заявнику витяг з ЄРДР.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури міста Києва виконати вимоги ч.1 ст. 214 КПК України та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_4 від 24.03.2026, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_5