Справа №751/3053/26
Провадження №1-кс/751/1034/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова

ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 від

23 березня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 від 23 березня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Із клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000109 від 23 березня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У клопотанні зазначено, що 23 березня 2026 року приблизно о 13 годині 25 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (військовослужбовець ЗСУ, в/ч НОМЕР_1 , водій-хімік відділення аерозольного маскування взводу аерозольного маскування роти радіаційної, хімічної, біологічної розвідки, солдат), керуючи автомобілем «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , рухаючись по автодорозі «Кіпті-Глухів-Бачівськ» у напрямку від с. Кіпті до м. Бачівськ, на 37 км (Ніжинський район Чернігівська область), не обрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції, унаслідок чого здійснив зіткнення з тракторним напівпричепом «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 у зчепленні з трактором «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався попереду в попутному напрямку.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, від яких помер на місці події.

Обґрунтовуючи своє клопотання, прокурор указує на те, що необхідність накладення арешту на трактор колісний «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 , напівпричеп марки «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 та автомобіль марки «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_5 , виникла з метою їх збереження як речових доказів у кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, просив клопотання про арешт майна розглядати без його участі.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_6 , яка є власником трактора «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 та напівпричепу марки «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 , у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлена в передбаченому законом порядку, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти накладення арешту не заперечує.

ОСОБА_7 , яка є власником автомобіля марки «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , який перебував у користуванні померлого ОСОБА_4 , у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлена в передбаченому законом порядку, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти накладення арешту не заперечує.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації власником майна, про арешт якого порушується питання у клопотанні, його процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи у суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника власника майна обов`язковою немає, вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності осіб, що не з`явились.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши клопотання та дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до такого висновку.

Положеннями ст. 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000109 від 23 березня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за фактом дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 23 березня 2026 року та в результаті якої загинув ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23 березня 2026 року під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди було виявлено та вилучено: автомобіль «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , трактор колісний марки «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 у зчепленні з напівпричепом марки «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 (заводський № 113).

Постановою слідчого від 23 березня 2026 року вказані транспортні засоби визнано речовими доказами та приєднано до кримінального провадження.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_6 трактор колісний марки «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 (заводський № НОМЕР_7 ) належить на праві власності ФОП ОСОБА_6 .

Згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії

НОМЕР_8 напівпричеп марки «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 (заводський № 113) належить на праві власності ФОП ОСОБА_6 .

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_9 автомобіль марки «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 належить на праві власності ОСОБА_7 .

Статтею 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини у свої рішення неодноразово зазначав, що вимога законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення ЄСПЛ у справах «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою, визначеною п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою збереження речового доказу.

За таких обставин, враховуючи, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статтями 107, 131, 132, 171-173, 175, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 від 23 березня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на вилучене під час огляду місця події 23 березня

2026 року майно, а саме:

- трактор колісний марки «БЕЛАРУС 892.2» з державним номерним знаком НОМЕР_4 (заводський № НОМЕР_7 ), який на праві власності належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_6 ;

- напівпричеп марки «DL-10-1-М» з державним номерним знаком НОМЕР_3 (заводський № 113), який на праві власності належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_6 ;

- автомобіль марки «Peugeot Boxer» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_5 , який на праві власності належить ОСОБА_7 , та який перебував у користуванні ОСОБА_4 , заборонивши будь-кому і в будь-який спосіб відчужувати, розпоряджатись та користуватись зазначеним майном.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1