УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10.04.2025 (справа №752/4426/24) у межах кримінального провадження №0000898 від 14.05.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ст. 356, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10.04.2025 (справа №752/4426/24) у межах кримінального провадження №0000898 від 14.05.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ст. 356, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

В обґрунтування клопотання адвокат зазначив, що 10.04.2025 ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва у рамках кримінального провадження №0000898 від 14.05.2021, було задоволено клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про арешт майна та накладено арешт на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), що розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :82:185:0006.

При цьому, адвокат вважає, що необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадженні відпала, оскільки ОСОБА_4 в рамках вказаного кримінального провадження №000898 від 14.05.2021, не було повідомлено про підозру. В той же час, в рамках вказаного кримінального провадження, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, які не являються порушеннями з матеріальним складом. Таким чином, вказаний захід забезпечення кримінального провадження, який був застосований слідчим суддею Голосіївського районного суду міста Києва від 10.04.2025, необхідно скасувати.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Слідчий СУ ГУ НП у м. Києві, будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час судового розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, водночас подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУ НП у м. Києві за процесуального керівництва Київської міської прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000898 від 14.05.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ст. 356, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

21.06.2024 постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :82:185:0006, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

17.09.2024 потерпілою ОСОБА_6 було подано цивільний позов у кримінальному провадженні №0000898 від 14.05.2021 про стягнення солідарно з ОСОБА_7 , ОСОБА_9 ОСОБА_4 , ОСОБА_10 на користь ОСОБА_6 грошових коштів у розмірі 62 025 000 грн., в якості відшкодування шкоди, завданої вчиненим кримінальним правопорушенням.

10.04.2025 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва накладено арешт на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :82:185:0006.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Як, вбачається з ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 10.04.2025, метою накладення арешту була наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, розміру завданої шкоди потерпілому та оскільки зазначена нежитлова будівля разом з земельною ділянкою є предметом зазначеного кримінального провадження та речовим доказом даного кримінального провадження, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (забезпечення цивільного позову) було накладено арешт.

Таким чином, з урахуванням правової кваліфікації кримінальних правопорушень, за ознаками вчинення яких здійснюється досудове розслідування, слідчим суддею встановлено, що таке обмеження права власності є розумним та співмірним для завдань, обставин кримінального провадження, що вимагає вжиття такого методу державного регулювання як арешт майна.

Крім цього, слідчим суддею враховано, що відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСІ» проти Сполученого Королівства» (AGOSI v. the United Kingdom від 24.10.1986, серія А, №108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, дійшов висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення клопотання представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 131-132, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10.04.2025 (справа №752/4426/24) у межах кримінального провадження №0000898 від 14.05.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ст. 356, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1