Справа № 274/2002/26 Провадження № 1-кс/0274/396/26
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

20.03.26 р.м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000196 від 18.03.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 Кримінального кодексу України, клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 (далі Слідчий), з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, на майно, а саме: виріз з наволочки з плямою речовини бурого кольору; уламок деревини з плямами речовини бурого кольору; металеву частину сокири зі слідами речовини бурого кольору; дерев`яне топорище зі слідами речовини бурого кольору; викрутку зі слідами речовини бурого кольору, належні ОСОБА_5 , які вилучені під час огляду місця події у буд. АДРЕСА_1 , за місцем виявлення трупа ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовано тим, що вказані речі були вилучені, оскільки є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою їх збереження на них необхідно накласти арешт.

Слідчим суддею з`ясовано, що відповідно до витягу від 18.03.2026 р. з ЄРДР № 0000196 від 18.03.2026 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 Кримінального кодексу України, 17.03.2026 р. о 23:43 по лінії 102 надійшло повідомлення від військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у будинку по АДРЕСА_1 , він вбив свою співмешканку. У подальшому, за вказаною адресою, було виявлено труп ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 з ознаками насильницької смерті у вигляді колотих ран голови та тулубу (ЄО 5559).

Вказані відомості підтверджуються доданими до клопотання документами.

У протоколом від 18.03.2026 р. зазначено, що проведеним оглядом встановлено: АДРЕСА_2 . Під час огляду виявлено: місцем події є домогосподарство АДРЕСА_3 .

Тобто є незрозумілим, за якою адресою проводився зазначений огляд.

З протоколу від 18.03.2026 р. огляду місця події також вбачається, що під час огляду виявлено та вилучено, зокрема, виріз тканини з наволочки з плямою речовини бурого кольору, уламок деревини з плямами речовини бурого кольору, металеву частину сокири з плямами речовини бурого кольору, дерев`яне топорище з пошкодженнями у вигляді відколів та сколів деревини та з плямами речовини бурого кольору на поверхні, викрутку зі слідами речовини бурого кольору.

Постановою від 18.03.2026 р. Слідчого ці речі визнано речовими доказами.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Частиною третьою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином майно, на яке просить накласти арешт Слідчий, відповідає критеріям, передбаченим частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, що є підставою для накладення на нього арешту з метою збереження як речового доказу.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, зважаючи на зміст частин першої та другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, виходить з того, що Слідчий довів необхідність арешту майна, а також те, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, існує правова підстава для арешту майна, майно може бути використаним як доказ у кримінальному провадженні, обмеження права власності на майно буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження та не матиме значних негативних наслідків для третіх осіб.

Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання Слідчого підлягає задоволенню, проте без зазначення адреси домоволодіння, у якому проводився огляд.

Керуючись статями 98, 170 173, 175, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.

2. Накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, на майно, а саме: виріз з наволочки з плямою речовини бурого кольору; уламок деревини з плямами речовини бурого кольору; металеву частину сокири зі слідами речовини бурого кольору; дерев`яне топорище зі слідами речовини бурого кольору; викрутку зі слідами речовини бурого кольору, які вилучені під час огляду місця події, проведеного 18.03.2026 р. за місцем виявлення трупа ОСОБА_6 .

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , зобов`язати останнього письмово проінформувати про її виконання заінтересованих осіб.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1