Справа № 304/408/25 Провадження № 1-кс/304/754/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 рокум. Перечин

Слідча суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

У С Т А Н О В И Л А:

Представник заявника ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчої судді з клопотанням про скасування арешту на майно, а саме: - 7 мішків шкарпеток марки «Червона марка» у кількості 2 565 пар (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025); - 16 580 пар шкарпеток з етикеткою «Червона марка» (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025); - паперових етикеток з написом «Marina» у 4 паперових конвертах у кількості 700 шт (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025); - 173 картонних коробок із шкарпетками без етикеток (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025), а також просить зобов`язати детектива БЕБ у Закарпатській області та прокурора повернути вказане майно представнику ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ОСОБА_7 .

Клопотання мотивує тим, що 04 вересня 2025 року ним отримано відповідь на адвокатський запит від ТОВ «РЕЧІ», згідно з яким ФОП ОСОБА_6 порушено договірні зобов`язання щодо поставки товарів на загальну суму 2 163 283, 96 гривень станом на 20 березня 2025 року, за що нараховано неустойку в розмірі 635 589, 64 гривень. Власником торговельної марки «Червона марка» є ОСОБА_8 , яка надала згоду на використання торговельної марки 10 серпня 2023 року ТОВ «РЕЧІ» та уклала з останнім ліцензійний договір на передачу прав на використання торговельної марки від 28 лютого 2023 року. Вказаною згодою ОСОБА_8 надала ТОВ «РЕЧІ» право на використання торговельної марки «Червона марка» шляхом виготовлення за участю третіх осіб товарів з нанесенням зображення торговельної марки на упаковку; види товарів не обмежені.

Ініціатор клопотання зазначає, що згідно з договором поставки між ТОВ «РЕЧІ» та ОСОБА_6 № ДП88/77 від 01.01.2025, ФОП ОСОБА_6 (Постачальник) зобов`язався виготовити та поставити ТОВ «РЕЧІ» (Замовник) товар під торговим знаком у визначеній замовленням кількості, відповідної якості та за погодженою у специфікації ціною для подальшого продажу Замовником, а Замовник зобов`язується прийняти і оплатити товар. Згідно з п. 1.2 Договору Замовник відповідно з цим Договором надає Постачальнику, як виробнику Товару, право виробляти, упаковувати та маркувати погоджені із замовником товари під його Торговим знаком.

Також зазначає, що на самих шкарпетках з етикеткою «Червона марка» відсутні буд-які малюнки, логотипи та зображення, відтак відпала підстава для застосування арешту майна щодо 7 мішків шкарпеток марки «Червона марка» у кількості 2 565 пар (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025) та щодо 16 580 пар шкарпеток з етикеткою «Червона марка» (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025), оскільки власником ТМ «Червона марка» наданий дозвіл ОСОБА_6 на використання вказаної торгової марки для виробництва шкарпеток.

Крім цього відпала підстава для застосування арешту паперових етикеток з написом «Marina» у 4 паперових конвертах у кількості 700 шт (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025), оскільки торгова марка «Марина» згідно з свідоцтвом на торговельну марку № 365144 від 11.06.2025 належить ОСОБА_6 ; відпала підстава для застосування арешту 173 картонних коробок із шкарпетками без етикеток (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025), оскільки на вказаних шкарпетках відсутні буд-які малюнки, логотипи та зображення і вони вироблені для маркування етикеткою «Марина», яка згідно з Свідоцтвом на торговельну марку №365144 від 11.06.2025 належить ОСОБА_6 .

Отже, на підставі вище викладеного та посилаючись на ст. 174 КПК України, просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 вимоги клопотання про скасування арешту підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, при цьому показав, що досудове розслідування даного кримінального правопорушення ще не завершено, всі необхідні дії з участю арештованого майна не проведені, зазначені у прохальній частині клопотання про скасування арешту речі є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому наявна потреба у подальшому арешті такого майна.

Слідча суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, дійшла висновку, що воно задоволенню не підлягає з таких підстав.

Так, ухвалами слідчої судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 липня 2025 року накладено арешт на майно, зокрема, 7 мішків шкарпеток марки «Червона марка» у кількості 2 565 пар (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025); - 16 580 пар шкарпеток з етикеткою «Червона марка» (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025); - паперових етикеток з написом «Marina» у 4 паперових конвертах у кількості 700 шт (номер судового провадження 1-кс/304/377/2025); - 173 картонних коробок із шкарпетками без етикеток (номер судового провадження 1-кс/304/383/2025).

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми встановлено, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вказаних осіб можливе лише за таких умов:

- ці особи не були присутні при розгляді питання про арешт майна;

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Вказане дає підстави для розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Із досліджених документів встановлено, що підставою для накладення арешту на це майно стало доведення прокурором, що шкарпетки марки «Червона марка» у кількості 7 мішків 2 565 пар; паперові етикетки з написом «Marina» у 4 паперових конвертах у кількості 700 шт; 173 картонні коробки із шкарпетками без етикеток, а також 16 580 пар шкарпеток з етикеткою «Червона марка», містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідність арештованого майна критеріям речового доказу, визначеним у ст. 98 КПК України, підтверджується також постановою детектива про визнання речових доказів, відповідно до якої вказане вище майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000165 від 26 червня 2023 року.

При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду.

Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в цьому випадку на власника майна чи його представника. Відтак, слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому жодний учасник не позбавлений можливості надати ці докази, а також доводити у судовому засіданні наявність обставин, на які він посилається для підтвердження своїх вимог чи заперечень.

Викладене свідчить про те, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. При цьому саме заявник повинен довести, що арешт, раніше накладений на майно, є необґрунтованим та/або в застосуванні такого арешту відпала потреба.

В обґрунтування клопотання про скасування арешту майна адвокат ОСОБА_4 у такому зазначив, що відпала підстава в його подальшому перебуванні під арештом.

Частинами 1, 2 ст. 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Однак, будь-яких документів, які б підтверджували, що в кримінальному провадженні № 0000165 від 26 червня 2023 року з шкарпетками марки «Червона марка» у кількості 7 мішків 2 565 пар; паперовими етикетками з написом «Marina» у 4 паперових конвертах у кількості 700 шт; 173 картонними коробками із шкарпетками без етикеток, а також 16 580 парами шкарпеток з етикеткою «Червона марка», проведені всі необхідні слідчі дії, і що в накладенні арешту на таке майно відпала потреба, заявником надано не було. Разом із цим, чинний процесуальний закон надає власнику майна право одержувати копії процесуальних документів, які підтверджують наведені ним у клопотанні обставини.

Більше того, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000165 від 26 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 177, ч. 3 ст. 229 КК України, ще не закінчено, докази про закриття вказаного кримінального провадження не додані, відсутні такі і в матеріалах справи, а тому потреба у застосуванні арешту майна, який накладено обґрунтовано, ще не відпала.

За таких підстав, слідча суддя дійшла висновку, що клопотання про скасування арешту майна є передчасним, необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

При цьому, слідча суддя роз`яснює заявнику його право повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна після того, як відпаде потреба у його арешті.

Керуючись ст. 22, 26, 170, 174, 309, 369-372, 532 КПК України, слідча суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що він має право повторно звернутись із клопотанням про скасування арешту майна після того, як відпаде потреба в його арешті.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак, відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали складено 30 вересня 2025 року.

Слідча суддя:ОСОБА_1