Провадження № 1-кс/643/5257/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника АТ «Укрзалізниця» в особі Філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» в особі ХКЛ ЗТ №1 філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До Салтівського районного суду міста Харкова 18.09.2025 надійшло клопотання представника АТ «Укрзалізниця» в особі Філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» в особі ХКЛ ЗТ №1 філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна, у якому остання просить арешт, накладений 02.06.2025 ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова, скасувати в частині вилучення системного блоку чорного кольору з написом «Frime Com», з биркою з написами: «6 каб. Сист. Блок 278», що перебуває на балансі Харківської клінічної лікарні на залізничному транспорті №1 філії «Центр охорони здоров`я» акціонерного товариства «Українська залізниця»; повернути вказане майно власнику: Акціонерному товариству «Українська залізниця» (АТ «Укрзалізниця»), (03150, м. Київ, вулиця Єжи Ґедройця, 5, ) в особі філії «Центр охорони здоров`я» АТ «Укрзалізниця» (03049, м. Київ, пр-т Повітряних сил, 9, ) в особі Харківська клінічна лікарня на залізничному транспорті №1 філії «Центр охорони здоров`я» акціонерного товариства «Українська залізниця» (61103, м. Харків, провулок Ігоря Остаповича, 5, ; числовий код виробничого підрозділу: 607).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно пункту 18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що заявником в підтвердження доводів клопотання насамперед не надано копію судового рішення, яким застосовано такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, що позбавляє можливості слідчому судді визначити перелік майна, відносно якого заявлено клопотання про скасування арешту майна, а також встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Окрім того, частина перша статті 174 КПК України передбачає, що з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна. Однак, заявником не надано слідчому судді документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном. Вказаними доказами можуть бути квитанції, чеки, накладні про купівлю речей та предметів, гарантійні талони із зазначенням серійного номеру, дати придбання тощо.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника АТ «Укрзалізниця» в особі Філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» в особі ХКЛ ЗТ №1 філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1