Справа № 570/4770/25
Номер провадження 1-кс/570/508/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2025 року

Слідчий суддя Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Рівненського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000621від 17.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України) відносно ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування клопотання зазначається, що в СВ ВП №1 Рівненського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Рівненській області перебувають матеріали зазначеного досудового розслідування. Зважаючи на ризики, що мають місце, зокрема: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності (п.1 ч.1. ст. 177 КПК України); знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на потерпілу та свідка у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст. 177 КПК України), слідчий просить суд застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 діб, без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, що у ньому зазначені, адже дійсно існують ризики, що зазначені у клопотанні. Вважає, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, що визначені КПК України.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання з підстав, що у ньому викладені.

Підозрюваний заперечив проти обрання запобіжного заходу у виді взяття під варту. Згідний на застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу - домашній арешт. Зазначив, що він буде сприяти слідству.

Захисник - адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт. Зазначив, що не всі ризики є обґрунтованими.

Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

17.09.2025 року до ЄРДР внесені відомості за № 0000621 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

18 вересня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу враховуються приписи ст. 177, та ст. 194 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В ході розгляду справи обґрунтованість підозри не була спростована.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу враховуються положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практика Європейського суду з прав людини, а також загальна спрямованість реформи кримінального судочинства на гуманізацію та підвищення гарантій захисту прав особи, згідно з якими тримання особи під вартою має бути винятковим запобіжним заходом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Ризики, що були доведені: можливість переховуватись від органів досудового слідства та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності (п.1 ч.1. ст. 177 КПК України), знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати на потерпілу та свідка у цьому ж кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст. 177 КПК України)

З часу оголошення підозри ОСОБА_5 , який усвідомлює реальність покарання за вчинення ним особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого безальтернативно передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може вжити заходів, щоб переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Зокрема, може переїхати до іншої області чи району, цим самим може затягувати та перешкоджати проведенню всебічного і об`єктивного досудового розслідування. ОСОБА_9 з метою уникнення покарання може залишити своє місце проживання, якщо до нього буде застосований запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі.

На даний час проводиться початковий етап досудового розслідування, тому існують підстави вважати, що в даному кримінальному провадженні всі докази, в тому числі речові, ще не встановлені і, відповідно, не дослідженні. Відтак, у разі застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, останній, будучи обізнаний про обставини кримінального правопорушення, матиме реальну можливість вчинити дії спрямовані на знищення, приховання або спотворення речей чи документів, що мають важливе значення для досудового розслідування та відомості, які в них містяться можуть бути доказами під час судового розгляду.

Підозрюваний, будучи обізнаним про коло осіб, яким відомі обставини вчинення ним кримінального правопорушення, зокрема після ознайомлення з клопотанням про застосування запобіжного заходу та доданими до нього копіями матеріалів кримінального провадження, дізнається про свідків, які надали показання, а також про потерпілу особу. У зв`язку з цим існує ризик, що шляхом умовлянь, тиску або іншим чином підозрюваний може впливати на зазначених осіб, а також на інших осіб, яким відомі обставини правопорушення, з метою зміни їхніх показань як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Крім того, вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 супроводжувалось застосуванням зброї з метою позбавлення життя іншої людини, що свідчить про можливість останнього в подальшому незаконно впливати на свідків шляхом застосування до останніх насильницьких дій з метою зміни останніми показань.

Ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Встановлюючи обґрунтованість підозри слід виходити з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин. Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання «є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». У справі «Летелье проти Франції» вказано, особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідним для того, щоб забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному проваджені, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

При розгляді справи встановлено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України; не зможуть гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, своєчасного проведення слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного з підстав, що описані вище.

Отже, наявні підстави для задоволення клопотання.

Враховуючи положення ст. 183 КПК України та з урахуванням застережень, що містяться в ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за доцільне не визначати розмір застави.

Підозрюваний був затриманий 17.09.2025 р. о 22.00 год.

Керуючись ст.ст.176, 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, -

ухвалив:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задоволити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Застав`я Рівненського району Рівненської області, зареєстрованого та мешкає: АДРЕСА_1 , з базовою середньою освітою, українця, громадянина України, одруженого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період Збройних Сил України, солдата, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали складає до 16 листопада 2025 року до 22 год. 00 хв.

На ухвалу прокурором, підозрюваним та його захисником може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1