Cправа № 127/789/26
Провадження № 1-кс/127/377/26
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

15 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає в невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 03 січня 2026 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає в невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 03 січня 2026 року.

Скарга мотивована тим, що 03 січня 2026 року дізнавач СД Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 зі слів ОСОБА_3 склав протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення за фактом викрадення групою осіб автомобіля KIA NIRO S 2022 року випуску, придбаного заявником 13 жовтня 2025 року на аукціоні США «Copart» (номер лота: 84394925, за посиланням в інтернеті: https://www.copart.com/lot/84394925/clean-title-2022-kia-niro-spa-pittsburgh-north). Наведені обставини були підтверджені документальними доказами про переказ на наданий зловмисниками рахунок попередньої оплати залогової суми в розмірі 42 000,00 (сорок дві тисячі) грн. та оплати виграного на аукціоні лоту в сумі 9220 (дев`ять тисяч двісті двадцять) доларів США.

Заява про злочин від 03.01.2026 була зареєстрована у зазначеному районному відділі поліції під номером ЄО169 від 03.01.2026 року. Однак, у встановлені кримінальним процесуальним законодавством строки інформація до Єдиного реєстру досудових розслідувань посадовими особами Вінницького РВ ГУНП у Вінницькій області внесена не була. Тому заявник 06.01.2026 звернувся до начальника Вінницького РВ ГУНП у Вінницькій області зі скаргою на протиправну бездіяльність йому підпорядкованих посадових осіб щодо невиконання вимог законодавства щодо заяви про злочин.

09.01.2026 року заявник вчергове звернувся до зазначеного відділення поліції з проханням надати відповідний витяг з ЄРДР. Натомість, черговим працівником було повідомлено, що зазначена вище заява про злочин від 03.01.2026 передана для розгляду в порядку ЗУ «Про звернення громадян» і відповідь на таке звернення буде надана впродовж місяця.

Описані вище дії та бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 вважає протиправними і такими, що не відповідають вимогам ст. 19 Конституції України та нормам КПК України, у зв`язку з чим звернувся до суду з даною скаргою.

Окрім того, 15.01.2026 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшли письмові пояснення особи, яка подала скаргу, із рядом долучених до них документів на підтвердження обставин, викладених у скарзі та в заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Представник (уповноважена особа) Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

Натомість 15.01.2026 на офіційну електронну адресу Вінницького міського суду Вінницької області надійшла заява слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про розгляд справи за скаргою ОСОБА_3 без її участі.

Оскільки у відповідності до ч.2 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не перешкоджає розгляду скарги, з огляду на строки розгляду даної категорії скарг, визначені кримінально-процесуальним законодавством, а також за наявності заяви слідчого, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника (уповноваженої особи) органу, бездіяльність якого оскаржується.

Особа, яка звернулась до суду зі скаргою ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав у повному обсязі за викладених у ній обставин та просив її задовільнити.

Вислухавши думку особи, яка подала скаргу, та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Основним завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше обмеження прав і свобод; які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Так згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що 03 січня 2026 року ОСОБА_3 звернувся Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується відповідним протоколом прийняття заяви, складеним дізнавачем СД Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_4 .

Зокрема заявником повідомлено про факт викрадення у нього групою осіб автомобіля KIA NIRO S 2022 року випуску, придбаного заявником 13 жовтня 2025 року на аукціоні США «Copart». На підтвердження обставин, про які зазначає, ОСОБА_3 також надав ряд письмових доказів.

Як повідомлено слідчим СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 у заяві від 14.01.2026, що надійшла на офіційну електронну пошту Вінницького міського суду Вінницької області 15.01.2026, заява ОСОБА_3 від 03.01.2026 була зареєстрована в Журналі єдиного обліку Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області за №169 від 03.01.2026, розгляд даного звернення доручено працівникам сектору карного розшуку Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області. До ЄРДР вказана заява не вносилась.

Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Тож слідчий суддя приділяє особливу увагу змісту заяви ОСОБА_3 від 03 січня 2026 року, в якій заявник повідомляє про конкретні обставини, які можуть свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення, та мотивів прийняття правоохоронним органом рішення про відмову у внесенні на її підставі відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також варто зауважити, що, як зазначає Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Дані обставини зобов`язували уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести передбачені законом відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Разом з тим, суд звертає увагу, що у поданій до суду скарзі заявником окрім викладеного змісту обставин кримінального правопорушення наведено норми Кримінального кодексу України, за якими, на його переконання, повинні кваліфікуватися дії суб`єкта кримінального правопорушення.

В цьому контексті слідчий суддя вважає за необхідне зауважити, що порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

І хоча точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо, однак відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення відомостей до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Разом з тим, п.5 ч.5 ст.214 КПК містить поняття саме «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного здійснення досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння.

Отже, визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить до дискреційних повноважень особи, яка вносить відомості до ЄРДР (реєстратора заяви), що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного караного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

У відповідності до ст.94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як передбачено статтею 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області у відповідності до ст.214 КПК України внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 03 січня 2026 року розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення відомостей надати заявнику відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_7