Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/380/2025 Справа № 641/7162/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР за № 0000979 від 05.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Слобідського районного суду міста Харкова перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення в якому, внесені до ЄРДР за № 0000979 від 05.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки ухвалою Слобідського районного суду м. Харкова від 04.11.2025 року було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.01.2026 року, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор посилався на наявність ризиків передбачених п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вказав, ОСОБА_5 обвинувачується в вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, не має стійких соціальних зв`язків, може переховуватись від суду. Таким чином, враховуючи, що строк дії ували спливає, вивчивши особу обвинуваченого, спосіб його життя, соціальні зв`язки та інші дані щодо особи обвинуваченого ОСОБА_5 прокурор вважав за необхідне продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, вказував на відсутність доказів щодо доведеності його винуватості у інкримінованому кримінальному правопорушенні. Також зазначив, що обраний йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, був застосований на підставі доказів, які є не допустимими.

Захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, підтримала доводи обвинуваченого та просила застосувати до обвинуваченого домашній арешт, оскільки обвинувачений раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання у місті Харкові, однак згоди власника житла за фактичним місцем проживання обвинуваченого, необхідної на визначення останньому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, на теперішній час сторона захисту немає.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в рамках заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Дослідивши матеріали кримінального провадження в рамках заявленого клопотання, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідно продовжити.

Суд, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При розгляді питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, вчините інше кримінальне правопорушення. Крім того, суд враховує суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Виходячи з наведеного, суд, приходить до висновку, що на даний час ризики передбачені пунктами 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились та відсутні підстави вважати, що запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому є необхідним продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою.

Крім того, суд вважає, що згідно вимог ст.178 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим в кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, а також з огляду на те, що на даний час не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були встановлені під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд, оцінивши в сукупності всі вище перелічені обставини, приходить до висновку, що на цей час відсутні підстави для зміни чи скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , а тому є необхідним продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. ст. 314-316, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Продовжити строк тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України, строком на 60 днів, тобто до 14 лютого 2026 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Слобідський районний суд міста Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cуддя- ОСОБА_1