ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/2111/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2025 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіаднні в залі суду у м. Києві кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0002225 від 09.06.2025 р. за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Гора Полтавського району Полтавської області, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше не судимого,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця с. Чернявщина Юр`ївського району Дніпропетровської області, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_6 ,

потерпілий ОСОБА_7 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

встановив:

У Дарницькому районному суді м. Києва на розгляді перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_3 раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, надавши суду його у письмовому вигляді. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор посилається на те, що ОСОБА_3 може переховуватись від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винуватим у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. ОСОБА_3 може впливати на потерпілого та свідків, оскільки їхні покази є важливими для встановлення обставин кримінального провадження та може вчини інше кримінальне правопорушення.

Потерпілий підтримав позицію прокурора.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти заявлене клопотання прокурора, вказав, що ОСОБА_3 повністю визнає свою вину і відшкодував завдану шкоду. А тому просив змінити ОСОБА_3 запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши письмове клопотання прокурора щодо запобіжного заходу, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ухвали суду Дарницького районного суду м. Києва від 08.09.2025 р. строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 закінчується 06.11.2025.

На думку суду ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує ступінь тяжкості інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, яке кримінальний закон відносить тяжких злочинів проти власності, за вчинення якого у разі доведення його винуватості загрожує покарання до 10 років позбавлення волі, а також матеріали, які його характеризують, а саме: вік та стан його здоров`я (дані про те, що він не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору в матеріалах кримінального провадження відсутні), у кримінальному провадженні не допитаний потерпілий, свідки, що не виключає можливості впливу на них та перешкоджанню кримінальному провадженню. Ці обставини в сукупності з мірою покарання, яка загрожує обвинуваченому, в разі визнання його винуватим на переконання суду, підтверджують наявність високого ступеню ризиків переховування обвинуваченого від суду, впливати на потерпілого, свідків та можливості вчинити інші кримінальні правопорушення, що не дає достатніх підстав для зміни раніше обраного запобіжного заходу.

Розглядаючи клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, суд зазначає, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_3 не має постійного місця проживання, а тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту.

Суд враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи строк тримання під вартою обвинуваченому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише його права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначений ухвалою слідчого судді від 27.08.2025 року ОСОБА_3 розмір застави, що складає 121 120 гривень необхідно залишити без змін.

З огляду на викладене, суд вважає, що прокурором доведені ризики, які є достатніми для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 та вважає, що інші запобіжні заходи не здатні гарантувати його належну процесуальну поведінку та здійснення своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 177, 331 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 - задовольнити. У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Продовжити застосований відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 02 січня 2026 включно.

Залишити без змін раніше визначений обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. 00 (нуль) копійок.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала суду підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1