Номер провадження: 11-сс/813/1950/25
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Мехдет-Про» ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.05.2025 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020 від 24.10.2024,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.05.2025 задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 та накладено арешт шляхом заборони будь-кому розпоряджатися, користуватися та відчужувати грошові кошти на банківських рахунках, відкритих в банківських установах, станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали слідчого судді, шляхом заборони вчинення видаткової частини рахунків за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку, а саме:

- №UA8278001, відкритим ТОВ «АВЕКСТО» () в АТ «РВС БАНК» (, адреса: 04071, м. Київ, вул. Введенська, 29/58),

- № НОМЕР_1 , відкритим ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» () в АТ «ОЩАДБАНК» (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г),

- № НОМЕР_2 , відкритим ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» () в АТ «ОТП БАНК» , адреса: 01033, м. Київ, вул. Жилянська, 43).

Зобов`язано службових осіб АТ «РВС БАНК», АТ «ОЩАДБАНК», АТ «ОТП БАНК» невідкладно надати органу досудового розслідування відділу детективів із розслідування кримінальних правопорушень, вчинених організованою групою осіб, Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України довідки про залишок коштів на вказаних рахунках та виписок руху грошових коштів по вказаному рахунку на момент оголошення ухвали про накладення арешту.

Ухвала слідчого судді обґрунтована тим, що грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках відкритих фізичними особами-підприємцями, перелік яких зазначений у постанові старшого детектива Головного підрозділу детективів БЕБ від 22.05.2025 є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження такого майна, клопотання підлягає задоволенню.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді представник власника майна ТОВ «Мехдет-Про» ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу в частині накладення арешту на грошові кошти на банківському рахунку № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритим ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО».

Доводи обґрунтовує тим, що прокурором не доведено належним чином та не надано доказів, що грошові кошти на рахунках ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» відповідають вимогам ст. 98 КПК України та підлягає накладанню арешту з забороною користування та розпорядження ним з метою забезпечення збереження речових доказів і що грошові кошти є такими, що отримані в наслідок злочинної діяльності.

22.05.2025 Одеський апеляційний суд виніс ухвалу, якою скасував ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.01.2025 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020 від 24.10.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України в частині накладення арешту на грошові кошти на банківських рахунках, відкритих ТОВ «АВЕКСТО» та ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО». Проте прокурор передбачаючи такий перебіг подій, 22.05.2025 подав клопотання до Київського районного суду м. Одеси про арешт майна у тому ж кримінальному провадженні з тих самих підстав та обґрунтувань, а саме у кримінальному провадженні №0000020 від 24.10.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

Судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для кримінального провадження, а також мало місце грубе порушення норм КПК України, грубо порушено право на володіння та розпорядження майном.

В свою чергу, таке неповне з`ясування судом першої інстанції вище вказаних обставин, що мають значення для справи, призвело до грубого порушення норм КПК України, Конституції України, прав законного власника майна ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО».

Просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Позиції учасників апеляційного розгляду.

Заслухавши: суддю-доповідача, представника власника майна, яка підтримала подану апеляційну скаргу, прокурора, який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги та пояснив, що дане клопотання про арешт майна не є тотожним раніше поданому клопотанню, що підтвердено матеріалами провадження, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить висновку про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Положеннями статей 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною другою статті 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст. 1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Зі змісту клопотання прокурора про арешт майна вбачається, що детективи відділу детективів із розслідування кримінальних правопорушень, вчинених організованою групою осіб, Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000020 від 24.10.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, за фактами ухилення від сплати податків у особливо великих розмірах шляхом складання завідомо неправдивих офіційних документів, внесення завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, легалізації коштів, одержаних злочинним шляхом.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюють прокурори Офісу Генерального прокурора.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлена група осіб, діючи за попередньою змовою зі службовими особами органів Державної податкової служби України, організували та впровадили протиправні фінансові схеми, направлені на бюджетне відшкодування ПДВ, надання незаконних послуг суб`єктам господарської діяльності реального сектору економіки в ухиленні від сплати податків, виведення коштів підприємств в тіньовий сектор економіки, обготівкування, легалізації коштів, одержаних злочинним шляхом, та ін.

Службові особи ТОВ «БУДКОМПЛЕКТ-09» (), ТОВ «САНСЕТ МЕДІА» (), ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС» (), ТОВ «АРТУР ТОРГ» (), ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» (), діючи за попередньою змовою із невстановленими особами, в порушення вимог ст.ст. 16, 185, 194, 198 Податкового кодексу України, ст.ст. 8, 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» у період 2024 року умисно ухилились від сплати податку на додану вартість у особливо великих розмірах шляхом невідображення у податковій звітності, документах бухгалтерського обліку операцій з продажу товарів, надання послуг на суму понад 1 782,05 млн грн на адресу ТОВ «АВЕКСТО» (), ТОВ «КОМБО ЛАЙФ» (), ТОВ «КАРНЕКТ АЛЬЯНС» (), ТОВ «БРІФ А» (), ТОВ «ЛАВЛЕКС МЕДІА» (), ТОВ «РІДО» (), ТОВ «ЕРП «ПРОМТЕРХОЛ-СХІД» (), ТОВ «УКР ОПТ ТОРГ ІНК» (), ТОВ «СМАРТ МАШИНС» (), ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» (), ТОВ «ЕВРОАГРЕКС ОПТІМА» (), ТОВ «ЮТЕНСІЛС КОМПАНІ» (), ТОВ «РА ФРІДОМ» (), ТОВ «ЕНЕРГОІНВЕСТПРОЕКТ» (), ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС» (), ТОВ «АВЕКСТО» (), ТОВ «КОМБО ЛАЙФ» (), ТОВ «КАРНЕКТ АЛЬЯНС» (), ТОВ «ЛАВЛЕКС МЕДІА» (), ТОВ «ЛЮКС ПРОМТОРГ» (), ТОВ «БК ТЕПЛОБУД» (), ТОВ «ПРОДТОРГМАКС» (), ТОВ «ЙОГІНІ РІАЛ ЕСТЕЙТ ЕНД ЛОГ.» (), ТОВ «СПОТГЛАСС ІНВЕСТ» (), інших суб`єктів господарювання, фізичних осіб.

У подальшому службові особи ТОВ «БУДКОМПЛЕТКТ-09» (), ТОВ «САНСЕТ МЕДІА» (), ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС» (), ТОВ «АРТУР ТОРГ» (), ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» () з метою легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, перерахували отримані кошти на банківські рахунки понад 600 підконтрольних фізичних осіб-підприємців за удаваними угодами щодо надання послуг із комп`ютерного програмування, інших послуг без фактичного їх виконання.

До вчинення вказаних кримінальних правопорушень причетні службові особи ТОВ «ЕНЕРГОІНВЕСТПРОЕКТ» (), ТОВ «КОМБО ЛАЙФ» (), ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» (), ТОВ «ЮТЕНСІЛС КОМПАНІ» (), ТОВ «ЛАВЛЕКС МЕДІА» (), ТОВ «КАРНЕКТ АЛЬЯНС» (), ТОВ «СМАРТ МАШИНС» (), ТОВ «АРТУР ТОРГ ПЛЮС» (), ТОВ «РА ФРІДОМ» (), ТОВ «РІДО» (), ТОВ «ТД ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» (), ТОВ «ЕРП «ПРОМТЕРХОЛ-СХІД» (), ТОВ «САНСЕТ МЕДІА ПРОДАКШН» (), ТОВ «УКР ОПТ ТОРГ ІНК» (), ТОВ «АВЕКСТО» (), ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧА КОМПАНІЯ РЕНТАЛ СЕРВІС» (), ТОВ «БУДКОМПЛЕКТ-09» (), ТОВ «ЕВРОАГРЕКС ОПТІМА» (), ТОВ «БРІФ А» (), фізичні особи-підприємці ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_12 (РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_14 (РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_10 ), ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_11 ), ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_12 ), ОСОБА_18 (РНОКПП НОМЕР_13 ), ОСОБА_19 (РНОКПП НОМЕР_14 ), ОСОБА_20 (РНОКПП НОМЕР_15 ), ОСОБА_21 (РНОКПП НОМЕР_16 ), ОСОБА_22 (РНОКПП НОМЕР_17 ), ОСОБА_23 (РНОКПП НОМЕР_18 ), ОСОБА_24 (РНОКПП НОМЕР_19 ), ОСОБА_25 (РНОКПП НОМЕР_20 ).

Реалізуючи заздалегідь розроблений злочинний план, службові особи ТОВ «БУДКОМПЛЕТКТ-09» (код 45260535), ТОВ «САНСЕТ МЕДІА» (код 44170550), ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС» (код 44641230), ТОВ «АРТУР ТОРГ» (код 42152739), ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» (код 43892251), діючи за попередньою змовою із невстановленими особами, в порушення вимог ст.ст. 16, 185, 194, 198 Податкового кодексу України, ст.ст. 8, 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» у період вересня-листопада 2024 року умисно ухилились від сплати податку на додану вартість у розмірі 45 млн грн шляхом невідображення у податковій звітності, документах бухгалтерського обліку операцій за удаваними угодами з продажу товарів на суму понад 250 млн грн на адресу ТОВ «АВЕКСТО» (код 44515497), ТОВ «КОМБО ЛАЙФ» (код 45179863), ТОВ «КАРНЕКТ АЛЬЯНС» (код 45631752), ТОВ «БРІФ А» (код 45576697), ТОВ «ЛАВЛЕКС МЕДІА» (код 45463712), ТОВ «РІДО» (код 43106385), ТОВ «ЕРП «ПРОМТЕРХОЛ-СХІД» (код 44008590), ТОВ «УКР ОПТ ТОРГ ІНК» (код 44510991), ТОВ «СМАРТ МАШИНС» (код 38356448), ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» (код 45425991), ТОВ «ЕВРОАГРЕКС ОПТІМА» (код 45387904), ТОВ «ЮТЕНСІЛС КОМПАНІ» (код 45439538), ТОВ «ЕНЕРГОІНВЕСТ-ПРОЕКТ» (код 34633789), ТОВ «РА ФРІДОМ» (код 42587670).

У подальшому службові особи ТОВ «БУДКОМПЛЕТКТ-09» (код 45260535), ТОВ «САНСЕТ МЕДІА» (код 44170550), ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС» (код 44641230), ТОВ «АРТУР ТОРГ» (код 42152739), ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» (код 43892251) з метою легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, перерахували отримані кошти на банківські рахунки підконтрольних фізичних осіб-підприємців ОСОБА_12 (РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_25 (РНОКПП НОМЕР_20 ), ОСОБА_18 (РНОКПП НОМЕР_13 ), ОСОБА_22 (РНОКПП НОМЕР_17 ), ОСОБА_14 (РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_10 ), ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_11 ), ОСОБА_20 (РНОКПП НОМЕР_15 ), ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_12 ), ОСОБА_21 (РНОКПП НОМЕР_16 ), ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_24 (РНОКПП НОМЕР_19 ), ОСОБА_23 (РНОКПП НОМЕР_18 ), ОСОБА_19 (РНОКПП НОМЕР_14 ), ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_4 ) за удаваними угодами щодо надання послуг із комп`ютерного програмування без фактичного їх виконання.

За результатами аналізу інформації, отриманої від банківських установ, виявлено схему, пов`язану з наданням групою компаній (зокрема: ТОВ «БУДКОМПЛЕТКТ-09», ТОВ «САНСЕТ МЕДІА», ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС», ТОВ «АРТУР ТОРГ», ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА») незаконних послуг групі ймовірно реально діючих компаній, направлену на легалізацію доходів, ухилення від сплати податків службовими особами останніх, зокрема через «приховану конвертацію» безготівкових коштів в готівкові.

Отримані вищезазначеною групою компаній кошти, перераховувались, в основному, на користь групи сумнівних фізичних осіб-підприємців, у т.ч. ФОП ОСОБА_19 , ФОП ОСОБА_8 , ФОП ОСОБА_20 , ФОП ОСОБА_9 , ФОП ОСОБА_21 , ФОП ОСОБА_18 , ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_21 , ФОП ОСОБА_24 , ФОП ОСОБА_17 , ФОП ОСОБА_22 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_25 , ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_15 ) та юридичних осіб.

Протягом 2024 року з рахунків ТОВ «БУДКОМПЛЕТКТ-09», ТОВ «САНСЕТ МЕДІА», ТОВ «ОК РЕНТАЛ СЕРВІС», ТОВ «АРТУР ТОРГ», ТОВ «ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА» на рахунки групи сумнівних фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб, було перераховано кошти на загальну суму 1 782,05 млн грн, в якості оплати за послуги, товари запчастини, будівельні товари та інше. Кошти, пройшовши транзитом через рахунки фізичних осіб - підприємців, в подальшому, перераховувались на інші власні банківські рахунки з метою подальшого обготівкування та розподілу їх між учасниками злочинної схеми.

Фінансові операції, пов`язані з перерахуванням ТОВ «АРТУР ТОРГ ПЛЮС», ТОВ «ТД ПРОМИСЛОВА ЗАПЧАСТИНА», ТОВ «САНСЕТ МЕДІА ПРОДАКШН», ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧА КОМПАНІЯ РЕНТАЛ СЕРВІС», ТОВ «БУДКОМПЛЕКТ-09» безготівкових коштів на користь групи сумнівних фізичних та юридичних осіб, на загальну суму 1 782,05 млн грн є такими, що спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000020 детективами Головного підрозділу детективів БЕБ допитано директора ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС» () ОСОБА_26 , який повідомив, що немає відношення до фінансово-господарської діяльності вищевказаного підприємства.

Згідно зі рухом коштів по банківським рахунках ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС» відкритими в АТ «КОМІНБАНК», АТ «ОЩАДБАНК» встановлено, що ТОВ «МЕДХЕТ-ПРО» () здійснило реалізацію запчастин згідно договору №118124/4 від 03.11.2024, №17771/24 від 17.10.2024 в адресу ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС» на суму 21 115 тис грн без фактичного постачання товару.

Відповідно до «Єдиного реєстр податкових накладних» службові особи ТОВ «МЕДХЕТ-ПРО» не зареєстрували податкові накладні для формування податкового кредиту ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС», тим самим не відобразили в податковій звітності підприємства сум отриманого доходу з метою ухилення від сплати податків.

Крім цього, відповідно до рішення від 25.04.2025 №166499 Державної податкової служби України ТОВ «МЕДХЕТ-ПРО» внесено до журналу ризикових платників у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Також досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «АВЕСЕНС» (, попередня назва ТОВ «СТОЛИЧНА ЮВЕЛІРНА ФАБРИКА») у період листопада 2023 року по грудень 2024 року впровадили протиправну схему щодо реалізації ювелірних виробів на території України через підконтрольних фізичних осіб-підприємців з метою ухилення від сплати податку на прибуток підприємств у сумі понад 60 млн грн.

Протиправний механізм полягав у наступному, службові особи ТОВ «АВЕСЕНС» уклали 01.11.2023 договір комісії на реалізацію ювелірних виробів з ТОВ «АВЕКСТО» ().

У подальшому службові особи ТОВ «АВЕКСТО» уклали договори комісії на реалізацію ювелірних виробів з понад 200 фізичними особами-підприємцями, які підконтрольні ТОВ «АВЕСЕНС» (попередня назва ТОВ «СТОЛИЧНА ЮВЕЛІРНА ФАБРИКА») та у листопаді 2023 року по грудень 2024 року реалізували ювелірні вироби кінцевому споживачу через мережу магазинів «СТОЛИЧНОЇ ЮВЕЛІРНОЇ ФАБРИКИ» на суму понад 656 млн грн.

Так, на банківські рахунки ТОВ «АВЕКСТО» у період 2024 року надійшло понад 656 млн грн за попередню оплату за ювелірні вироби згідно договору комісії від ФОПів, частину з яких перераховано на банківські рахунки: ТОВ «АВЕСЕНС» (попередня назва ТОВ «СТОЛИЧНА ЮВЕЛІРНА ФАБРИКА») у сумі 330 млн грн за договором комісії, підприємству з ознаками «фіктивності» ТОВ «АРТУР ТОРГ ПЛЮС» (код 44515497) у сумі 124 млн грн.

Вказані підприємства та фізичні особи-підприємці не являються платниками податку з податку на додану вартість, відсутня реєстрація податкових накладних з придбання, продажу будь-яких видів товарів, робіт, послуг.

Постановою старшого детектива Головного підрозділу детективів БЕБ ОСОБА_27 від 22.05.2025 визнано речовими доказами майно грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках указаних суб`єктів господарювання та їх контрагентів, задіяних у протиправній схемі легалізації майна, одержаного злочинним шляхом.

Таким чином, грошові кошти розміщені на вище зазначених банківських рахунках в банківських установах є матеріальними об`єктами, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, та набутими кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Колегія суддів зазначає, що вжиття заходу забезпечення кримінального провадження, шляхом накладання арешту на грошові кошти на банківських рахунках, відкритих в банківських установах, є необхідним запобіжним заходом, передбаченим зазначеними нормами закону, оскільки у випадку, зокрема, приховування, втрати та відчуження коштів можуть настати негативні наслідки для здійснення завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КК України.

Як було встановлено слідчим суддею та підтверджується матеріалами клопотання, відповідно до аналітичних досліджень здійснених БЕБ України, службові особи ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» здійснили реалізацію запчастин згідно договорів від 03.11.2024 та від 17.10.2024 в адресу ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС» на суму 21 115 000 грн без фактичного постачання товару. Крім того, ТОВ "МЕХДЕТ-ПРО" не зареєстрували податкові накладні для формування податкового кредиту ТОВ «СКАЙЛАЙН ТРАНС», тим самим не було відображено в податковій звітності підприємства сум отриманого доходу з можливою метою ухилення від сплати податків.

Крім цього, відповідно до рішення від 25.04.2025 №166499 ДПС України, ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО» внесено до журналів ризикових платників.

З огляду на наведене та враховуючи, що слідчим суддею перевірено майно, на яке прокурор просив накласти арешт, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на грошові кошти, розміщені на вищевказаних банківських рахунках, належних ТОВ «МЕХДЕТ-ПРО», з метою збереження цього майна, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що грошові кошти на вказаних рахунках можуть бути приховані, втрачені, відчужені, передані.

З урахуванням конкретних обставин справи, для розслідування кримінального провадження на даній стадії досудового слідства, вжиття заходів забезпечення кримінального провадження саме в такому виді відповідатиме положенням кримінального процесуального закону.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна про які йдеться у клопотанні сторони обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя обґрунтовано дійшов до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на грошові кошти на банківських рахунках, відкритих в банківських установах, з метою забезпечення збереження речових доказів, врахувавши наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що досудове розслідування триває, орган досудового розслідування збирає докази, та здійснює перевірку всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень, а зв`язок даного майна із вчиненням злочинів, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна на час ухвалення судового рішення є виправданим.

Що стосується доводів апеляційної скарги стосовно ідентичності даного клопотання про арешт майна з попереднім, а саме, що воно подано з тих самих підстав та обґрунтувань, то вони спростовуються долученим прокурором до матеріалів справи попереднім клопотанням про арешт майна від 09.01.2025 та матеріалами судового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд вважає, що оскаржуване рішення слідчого судді постановлене у відповідності до положень кримінального процесуального закону, а доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала без змін.

Водночас колегія суддів звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ст. 174 КПК України).

Керуючись статтями 170-173, 309, 376, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Мехдет-Про» ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.05.2025 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000020 від 24.10.2024 залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4