Справа № 629/1898/24
Номер провадження 1-кп/629/20/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , при: секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Лозова Харківської області клопотання подані в межах кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,-

встановив:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

09.09.2025 року до суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 , в якому вона просила доручити органу досудового розслідування Лозівському РВП ГУНП в Харківській області провести певні слідчі дії за участю захисника ОСОБА_5 та обвинуваченого ОСОБА_4 , а саме огляд місцевості за адресою с. Орілька Лозівського р-ну Харківської області, на території полезахисної смуги /GPS на карті Google MAPS 48.97143*C36, 03196*B/, де знаходиться пень породи берест діаметром 45х50см, 48.97149*С 36,03180*В пень породи дуб діаметром 65х62 см, 48,96853*C 36,03857*B пень породи ясень діаметром 22 см, пень породи берест діаметром 16 см, 48,96865*С 36,03948*В пень породи дуб діаметром 58х46 см, пень породи берест діаметром 57х70см, 48,96850*С 36,03914*В пень породи дуб діаметром 70х58 см. В обґрунтування клопотання адвокат вказала, що докази надані стороною обвинувачення мають наявну фальсифікацію та містять розбіжності. Враховуючи вищевикладене, з метою усунення розбіжностей, для встановлення дійсних обставин, адвокат просила доручити проведення вищевказаної слідчої дії за її участі.

16.09.2025 року до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого, в якому вона просила призначити по справі технічну експертизу документів в Національному науковому центрі Інститут судових експертиз ім. Засл.проф.М.С.Бокаріуса, м.Харків, вул. Залютинська, 8, та просила на вирішення експертизи поставити наступні питання: - чи вносилися до протоколу огляду предмета від 10.07.2023, зміни як до документу виправлення в назві деревини, дописи у розмірі деревини та яким способом, якщо так, то просить повідомити їх первинний зміст ?- чи вносились виправлення у розмірі деревини 45 х 50 см, яка зафіксована протоколі огляду предмета від 10.07.2023? Також адвокат просила направити експертам матеріали справи. В обґрунтування клопотання захисник вказала, що прокурор в якості доказу на підтвердження вини у скоєнні кримінального правопорушення ОСОБА_4 надав: протокол огляду предмета від 10.07.2023, згідно якого встановлено, що спиляно 7 шт. дерев та зафіксовано слідчим певні пні із зазначенням їх діаметру та породи дерев та назву породи зазначену в нечитабельному вигляді, так як піддавалась виправленням на дорого вартісні породи - дуб, щоб порахувати більшу вартість шкоди та від якої залежить кримінальна відповідальність, також протокол має наявні виправлення - дописи у кількісному показнику діаметру пня. У зв`язку з цим адвокат зазначила, що виникла об`єктивна необхідність у призначенні по справі технічної експертизи документа з метою встановлення фактів та способів внесення змін до документу - допису, замазаних видимих текстів, підчистки, виявлення первинного змісту.

18.09.2025 року захисником ОСОБА_4 було подано клопотання про призначення комплексної біологічної та економічної експертизи та експертизи цілого за частинами (дослідження деревини), проведення якої доручити експертам ННЦ Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України, м.Харків , вул. Золочівська, 8а. Адвокат на вирішення експертизи просила поставити наступні питання: - Встановити деревину, яка була оглянута під час виїзного судового засідання на території внутрішнього двору Лозівського РВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м.Лозова, вул.Я.Мудрого, 7, з вихідними даними відповідно до протокола огляду предмету місцевості від 10.07.2023 року: породи берест діаметром 45х50 см, породи дуб діаметром 65х62 см, породи ясень діаметром 22 см, породи берест діаметром 16 см, породи дуб 58х46 см, породи берест діаметром 57х70 см, породи дуб діаметром 70х58см та вразі її відшукання встановити чи є деревина єдиним цілим відповідно до вихідних даних до протоколу огляду предмета, та чи була спиляна зазначена деревина сироростучою чи вона перебувала на момент силу в сухостійному стані, та окремо зробити пакування відповідно до породи та єдиного цілого по деревині та об`єму певного діаметру породи деревину; -встановити вартість даної деревини породи берест діаметром 45х50 см, породи дуб діаметром 65х62 см, породи ясень діаметром 22 см, породи берест діаметром 16 см, породи діаметром 58х46 см, породи берест діаметром 57х70 см, породи дуб діаметром 70х58 см, в разі її знаходження серед деревини, станом на дату скоєння кримінального правопорушення, відповідно до періоду, зазначеного в обвинувальному акті - 10.07.2023. Вразі незнаходження деревини із зазначеними координатами не проводити оцінку щодо її вартості. В обґрунтування клопотання захисник вказала, що долучені прокурором докази, а саме протокол огляду предмета від 10.07.2023 року та фототаблиця до протоколу огляду місця події від 10.07.2023 року містять ознаки фальсифікації, додаток до протоколу відсутній в матеріалах кримінального провадження, а протокол огляду обвинуваченому, захиснику та суду надані не були, що свідчить, що їх було знищено. Захисник вказала, що під час виїзного судового засідання було проведено огляд деревини, в ході якого було встановлено, що на даних речових доказах відсутні пояснювальні записки з відповідними даними, опечатування доказів так і не відбулось. Адвокат вказала, що після продовження судового засідання в приміщенні суду, інші речові докази також були в упаковці, що містить ознаки фальсифікації. У звязку з наявними ознаками фальсифікації та розбіжностями, захисник просила провести експертизу.

Захисник в судовому засіданні 20 січня 2026 року підтримала раніше подані нею клопотання та просила їх задовольнити.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника та просив задовольнити.

Прокурор заперечував проти заявлених клопотань, зважаючи на те, що, то огляд місцевості вже був проведений за участю спеціаліста, який надав показання суду. Що стосується клопотання захисту про проведення судової технічної експертизи документів, то свідок який складав даний протокол пояснив, що в назві документа дійсно було допущено технічну помилку, яка не вплинула на зміст даного протоколу. Стосовно клопотання захисту про призначення, комплексної біологічної та економічної експертизи та експертизи цілого за частинами (дослідження деревини) прокурор зазначив, що на його думку це є затягування процесу, оскільки по справі проведені усі необхідні експертизи та слідчі дії проводились за участю спеціаліста, який вже надавав показання з цього приводу в повному обсязі. Крім того, звернув увагу на те, що захисник не є фаховим спеціалістом з питань деревини і у своїх клопотаннях зазначає тільки свої припущення, які ні чим не підтверджує.

Відповідно до змісту ч.ч. 1, 6 ст.22, ч.1 ст.23 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом; суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Частиною другою статті 22 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Щодо клопотання захисника про доручення Лозівському РВП ГУНП в Харківській області проведення слідчої дії, а саме протоколу огляду місцевості, суд виходить з наступного.

Згідно із ч. 3, 5 ст. 333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. Слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими (ч. ч. 1, 2, 8 ст. 223 КПК України).

Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість надання доручення органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії під час судового провадження виключно з існуванням обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, що підлягають перевірці, та за умови неможливості перевірки таких обставин в інший спосіб.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст.333 КПК України доручення органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії є правом суду, а не обов`язком.

Як вбачається з матеріалів справи, прокурором було долучено протоколи оглядів предметів від 10.07.2023 року та 11.07.2023 року, а також протокол огляду місця події, з фототаблицями, які проводились за участі спеціаліста ОСОБА_6 та в протоколі від 10.07.2023 року зазначено розміри пнів та деревини.

Твердження адвоката в клопотанні не свідчать про необхідність проведення слідчої дії у вигляді огляду місцевості. Крім того, доказів на підтвердження викладеного в клопотанні не надано, розбіжності в замірах розмірів деревини, оглянутої під час виїзного судового засідання захисником, та в розмірах, зазначених стороною обвинувачення, не є підставою проведення огляду місцевості, оскільки захисник не надав доказів, що є фаховим спеціалістом чи експертом з питання деревини, здійснення замірів та усушки деревини або іншого процесу руйнації.

Таким чином, з вищевикладеного, а також з зазначеного в клопотанні неможливо встановити, що є істотні причини для проведення огляду місцевості та розбіжності у наданих доказах, оскільки захисником не надано на підтвердження викладеного нею жодних належних та допустимих доказів, які б спростовували дані вказані в протоколах огляду предметів та місця події.

Стосовно клопотань, що стосуються призначення експертиз, суд виходить з такого.

Відповідно до п. 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Як зазначено у статті 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

За змістом частини 1 статті 242, пункту 1 частини 1 статті 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У частині 2 статті 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Статтею 332 КПК України врегульовано проведення експертизи за ухвалою суду.

Згідно з вимог ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на питання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

Стосовно проведення технічної експертизи документів, суд дійшов таких висновків.

Самі по собі посилання на виправлення в протоколі огляду предмета від 10.07.2025 року не є підставою для призначення експертизи, оскільки виправлення у протоколі огляду візуалізуються без будь-якого спеціального обладнання, а тому не потребують спеціальних знань, наявність таких виправлень не заперечено прокурором.

Крім того, захисником вказується, що внесенням виправлень, стороною обвинувачення було завищено суму шкоди, однак жодних доказів іншої вартості різних порід деревини суду не надано.

З клопотання та пояснень сторони захисту під час розгляду питання про призначення технічної експертизи документів не вбачається переконливого обґрунтування щодо доцільності проведення такої експертизи.

Крім того, суд звертає увагу сторони захисту на те, що предметом розгляду даної справи є розгляд обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується за ч.1 ст. 246 КПК України, а не можливої, на думку сторони захисту, фальсифікації доказів по даному кримінальному провадженню. У разі наявності підстав, сторона захисту не позбавлена можливості звернутися до правоохоронних органів з відповідною заявою про скоєння кримінального правопорушення.

Згідно з ч.ч. 1,3 ст. 89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги, що стороною захисту не надано жодних доказів про підтверджену фальсифікацію, яка на думку сторони захисту мала місце під час проведення досудового розслідування, відсутність прийнятих рішень компетентних органів з цього питання, суд приходить до висновку про недоцільність призначення судової технічної експертизи документів через необгрунтованість клопотання. Оцінку доказів, які були надані як стороною обвинувачення, так і стороною захисту, буде надано під час знаходження суду у нарадчій кімнаті під час винесення судового рішення.

Стосовно судової комплексної біологічної та економічної експертизи та експертизи цілого за частинами (дослідження деревини), суд дійшов наступних висновків.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Клопотання захисника стосовно призначення комплексної біологічної та економічної експертизи та експертизи цілого за частинами (дослідження деревини), суд вважає необґрунтованим, оскільки захисником не наведено відповідних доводів щодо необхідності призначення експертизи, не зазначено для підтвердження існування чи відсутності яких обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для даного кримінального провадження, необхідне її призначення.

Самостійне вимірювання захисником та обвинуваченим розмірів деревини не може спростовувати інформацію вказану в доказах, долучених стороною обвинувачення, оскільки при проведенні слідчих дій приймав участь безпосередньо спеціаліст, яким захисник та обвинувачений не є. Сторона захисту не була позбавлена можливості допиту даного спеціаліста під час судового розгляду, чим вона і скористалась. Крім того, сторона захисту під час судового розгляду не була позбавлена надати висновки спеціаліста, які б спростовували докази сторони обвинувачення.

У даному кримінальному провадженні обставин, які б могли слугувати підставою для проведення комплексної біологічної та економічної експертизи судом не встановлено, в зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що сторона захисту здійснює збирання доказів, зокрема, шляхом отримання висновків експертів, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч. 3 ст. 93 КПК України).

Разом з тим, положеннями кримінального процесуального закону визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (ч. 1 ст. 22 КПК України). Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 22 КПК України). Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК України).

За приписами ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Кримінальний процесуальний закон наділяє обвинуваченого, тобто особу, щодо якої скеровано обвинувальний акт до суду, правом на збирання та подання суду доказів (п. 2 ч. 4 ст. 42 КПК України) без будь-якого обмеження стосовно стадії кримінального провадження, зокрема стадії судового розгляду, на відміну від прямої заборони стороні обвинувачення здійснювати збір доказів поза межами строку досудового розслідування (ч. 8 ст. 223 КПК України).

Тож можливість самостійного залучення стороною захисту експерта на договірних умовах для проведення експертизи є формою реалізації засади змагальності сторін та свободи в поданні ними своїх доказів як на стадії досудового розслідування, так і судового розгляду. При цьому право на отримання стороною додаткових матеріалів під час судового розгляду, передбачено ч. 11 ст. 290 КПК України.

Таким чином, сторона захисту мала повне право самостійно залучити експерта, не звертаючись до суду з клопотанням про призначення експертизи.

Вищевикладене узгоджується з позицією, викладеною в постанові ВС ККС від 31.07.2025 р. у справі №991/2084/23.

Адвокатом до клопотань про призначення експертизи не було надано жодного доказу, який би підтверджував неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Враховуючи, що стороною захисту не було здійснено жодних заходів спрямованих на самостійне залучення експерта, зважаючи на відсутність будь-яких клопотань про призначення експертизи під час досудового розслідування та підготовчого судового засідання, відсутність будь яких доказів, які б підтверджували суперечність доказів, які були надані стороною обвинувачення, суд приходить до переконання, що стороною захисту не були здійснені усі необхідні та достатні дії, а тому не вбачає за можливе задовольнити клопотання захисника та призначити комплексну біологічну та економічну експертизу та експертизу цілого за частинами експертизу.

Посилання стороною захисту на відповідь, яка була надана ННЦ ІСЕ про можливість проведення судово-трасологічної експертизи щодо вирішення питання, чи становили частини предмета (спили деревини) раніше єдине ціле, з застосуванням відповідних технічних засобів судовими експертами, які мають кваліфікацію за спеціальністю 4.2 Дослідження знарядь, агрегатів, інструментів та залишених ними слідів, ідентифікація цілого за частинами не спростовують раніше зазначені причини відмови у задоволенні клопотання та відсутність будь-яких доказів зі сторони захисту про наявність розбіжностей у доказах які були досліджені судом під час судового розгляду.

Крім того, суд звертає увагу на те, що стороною захисту не подавались будь-які клопотання про визнання доказів сторони обвинувачення недопустимими та жодних рішень судом не приймалось з цього приводу.

Також стороною захисту не доведено, що отримані відомості відповідатимуть приписам ч.ч. 1,2 ст. 84 КПК України, а є лише констатацією факту можливості проведення даного виду експертиз зазначеною вище експертною установою.

Суд також зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви № 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії» (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви № 51111/07; 42757/07, § 718, 721; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia), заяви № 26711/07; 32786/10; 34278/10, 12 травня 2016 року, § 95).

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на викладене в клопотаннях, вислухавши сторони, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань захисника.

Керуючись ст.ст. 242, 333, 369, 372 КПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про доручення органу досудового розслідування Лозівського РВП ГУНП в Харківській області проведення слідчої дії - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення технічної експертизи документів - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення судової комплексної біологічної та економічної експертизи - відмовити.

Копію ухвали надати сторонам до відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 22.01.2026 року о 16 годині 00 хвилин.

Суддя ОСОБА_1