УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , що погодженого з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до

ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Новоселівка Роздільнянського району Одеської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянку України, з вищою освітою, неодруженої, неповнолітних дітей не має, являється головою постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно - територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області депутатку Роздільнянської міської ради Одеської області, обіймаючу посаду лікаря педіатра-неонатолога Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня», раніше не судиму,

якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся до Київського районного суду м. Одеси з клопотання погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави до ОСОБА_4 ..

Згідно клопотання вбачається, що головним управлінням Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001019 від 16.09.2025 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Одеської обласної прокуратури.

Пунктом 6 частини 1 статті 480 КПК України передбачено особливий порядок кримінального провадження стосовно депутата місцевої ради.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 481 КПК України письмове повідомлення про підозру депутату місцевої ради здійснюється Генеральним прокурором, його заступником, керівником обласної прокуратури в межах його повноважень.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» статус депутата місцевої ради визначається Конституцією України, цим законом та іншими законами України.

Відповідно до рішення № 1-VIII від 10.12.2020 Роздільнянської міської ради «Про визнання повноважень депутатів Роздільнянської міської ради Одеської області VIII скликання» ОСОБА_4 обрано депутатом Роздільнянської міської ради Одеської області восьмого скликання.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Також згідно з ч. 2 ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради, як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов?язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат зобов?язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Відповідно до ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Відповідно до п. п. б п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» депутати місцевої ради є суб?єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Згідно з ст. 22 вказаного вище Закону, особам, зазначеним у ч. 1 ст. 3, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов?язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти у приватних інтересах.

Згідно з п. 19 та п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин, а також передачі комунального майна в оренду.

Положенням ст. 1 Закону України «Про оренду землі» встановлено, що оренда землі це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

У відповідності до ст. 2 вказаного Закону укладення договору оренди земельної ділянки із земель державної або комунальної власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування орендодавця, прийнятого у порядку, передбаченому Земельним кодексом України, або за результатами земельних торгів.

Згідно з ст. 93 Земельного кодексу України, право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватись в оренду громадянам та юридичним особам, іноземцям і особам без громадянства, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Одеської області» від 12.06.2020 № 720-р утворена Роздільнянська міська територіальна громада Роздільнянського району Одеської області, представницьким органом якої є Роздільнянська міська рада.

Згідно з рішенням Роздільнянської міської ради від 24.12.2020 № 57-VIII ОСОБА_4 являється головою постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області.

Відповідно до рішення Роздільнянської міської ради Одеської області від 16.12.2020 № 19-VIII «Про затвердження Положення про постійні комісії Роздільнянської міської ради Одеської області VIII скликання», постійні комісії є органами Роздільнянської міської ради, обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, а також здійснення контрольних повноважень щодо виконання рішень Роздільнянської міської ради, діяльності виконавчих органів Роздільнянської міської ради у сфері компетенції комісії.

Відповідно до п. 1.3. Положення про постійні комісії Роздільнянської міської ради Одеської області VIII скликання (далі Положення), повноваження постійних комісій визначаються Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про статус депутатів місцевих рад», Регламентом Роздільнянської міської ради Одеської області VIIІ скликання та цим Положенням.

Відповідно до п. п. в, п. 1.6. Положення у складі Роздільнянської міської ради Одеської області утворена та діє постійна комісія з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою.

Відповідно до п. 9.6. Положення голова постійної комісії: забезпечує керівництво постійною комісією; головує на засіданні постійної комісії; підписує документи, прийняті постійною комісією, чим засвідчує відповідність їхнього змісту прийняттям рішення; організовує роботу по виконанню рішень постійної комісії, інформує її членів про хід їх виконання; здійснює координацію роботи постійної комісії з іншими постійними комісіями та секретаріатом міської ради; контролює виконання рішень постійної комісії та забезпечення членів постійної комісії необхідними документами і матеріалами.

Враховуючи встановлені ч. 6 ст. 47, ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п. 9.6 Положення, повноваження голови постійної комісії, та відповідно до примітки ст. 364 КК України ОСОБА_4 є службовою особою.

Голова постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою та депутат восьмого скликання Роздільнянської міської ради Одеської області ОСОБА_4 в силу займаної посади достовірно знає положення Закону України «Про оренду землі», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Земельного кодексу України, якими визначений порядок передачі в оренду земельних ділянок.

Так, ОСОБА_4 , будучи депутатом восьмого скликання та головою постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області, з метою особистого незаконного збагачення, вчинила корупційний злочин за таких обставин.

Маючи намір отримати в оренду земельну ділянку в Роздільнянському районі Одеської області для ведення сільськогосподарської діяльності, 14.09.2025 ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_4 , з метою отримання інформації з приводу процедури укладання договору оренди.

В цей час у ОСОБА_4 , як голови постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області, виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе за прийняття позитивного рішення щодо оренди земельної ділянки в інтересах ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, 14.09.2025, перебуваючи у приміщенні Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» за адресою: м. Одеса, вул. Віталія Нестеренка, буд. 3, зустрівшись з ОСОБА_7 , повідомила останньому, що вона є головою постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради, у зв?язку з чим має можливість з використанням наданих їй повноважень вчинити дії щодо отримання останнім в оренду земельної ділянки площею 95 га, висунувши при цьому вимогу ОСОБА_7 у необхідності надати їй неправомірну вигоду в розмірі 9500 доларів США, запевнивши, що без надання зазначеної суми грошових коштів рішення на його користь прийняте не буде.

Розуміючи, що відмова виконати вимогу ОСОБА_4 може спричинити порушення його права на оренду земельної ділянки та в інший спосіб отримати рішення міської ради про надання дозволу на оренду земельної ділянки для ведення сільськогосподарської діяльності та укладання договору оренди неможливо, ОСОБА_7 був вимушений погодитись на висунуту ОСОБА_4 вимогу.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 20.09.2025 о 11:45 год за попередньою домовленістю ОСОБА_4 , знаходячись у с. Новоукраїнка Роздільнянського району Одеської області, зустрілась з ОСОБА_7 , де вони оглянули земельну ділянку, яку ОСОБА_7 повинен був отримати в оренду для ведення сільськогосподарської діяльності.

В свою чергу ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, 03.10.2025 о 14:40 год, знаходячись у службовому кабінеті приміщення Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» за адресою: м. Одеса, вул. Віталія Нестеренка, буд. 3, під час зустрічі з ОСОБА_7 висунула йому вимогу про надання частини раніше обумовленої неправомірної вигоди у розмірі 500 доларів США з метою належного оформлення пакету документів для отримання в оренду земельної ділянки для ведення сільськогосподарської діяльності.

У подальшому, 06.10.2025 приблизно 14:40 год ОСОБА_4 , знаходячись у м. Роздільна Одеської області по вул. Муніципальна (Карла Маркса), 17, біля приміщення Роздільнянської міської ради Одеської області, перебуваючи у транспортному засобі TOYOTA Prado, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належному ОСОБА_7 , отримала від останнього частину обумовленої неправомірної вигоди в розмірі 500 доларів США (що в еквіваленті до курсу гривні згідно з інформацією Національного банку України, станом на 06.10.2025 складає 41,22 грн за один долар США, на суму 20 610 грн), яку вимагала від ОСОБА_7 за вчинення в його інтересах дій щодо оформлення документів для оренди земельної ділянки.

Цього ж дня о 15:00 год ОСОБА_7 , знаходячись разом з ОСОБА_4 у службовому приміщенні Роздільнянської міської ради, відправив на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_3 скановані копії паспорта, картки платника податків та фотозображення раніше обумовленої земельної ділянки з метою оформлення пакету необхідних документів.

Далі, 27.11.2025 о 11:32 год ОСОБА_4 , перебуваючи у службовому кабінеті Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» за адресою: м. Одеса, вул. Віталія Нестеренка, буд. 3, повідомила ОСОБА_7 , що вона 21.11.2025 забезпечила прийняття комісією з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області позитивного рішення та підготовку проєкту рішення про укладення договору оренди земельної ділянки, які будуть розглянуті на сесії міської ради 03.12.2025.

У подальшому, 03.12.2025 за результатами розгляду заяви ОСОБА_7 . Роздільнянська міська рада прийняла рішення № 5011-VIII від 03.12.2025 «Про укладання договорів оренди землі» відповідно до ст. 12. 33, 34, 124 Земельного кодексу, п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні, Закону України «Про оренду землі» та розглянувши звернення фізичних та юридичних осіб щодо укладання договорів оренди землі сільськогосподарського призначення, враховуючи висновки та рекомендації постійної комісії міської ради з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою про укладення із ОСОБА_7 договору оренди землі на земельну ділянку площею 92,9680 га, з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Роздільнянської міської територіальної громади, Новоукраїнський старостинський округ (за межами населених пунктів), строком до 30.09.2026.

Після цього, 10.12.2025 близько 19:00 год між ОСОБА_4 . тa ОСОБА_7 за допомогою мобільного зв?язку відбулась телефонна розмова, в ході якої ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_7 , що 11.12.2025 направить до нього особу чоловічої статі та при зустрічі подзвонить по відеозв`язку для підтвердження цієї особи, якому ОСОБА_7 повинен надати раніше обумовлену частину неправомірної вигоди у розмірі 4000 доларів США. Крім того, повідомила, що рішення буде готове протягом трьох днів, після чого ОСОБА_7 повинен їй надати другу частину неправомірної вигоди в сумі 3500 доларів США.

Так, 11.12.2025 приблизно о 15:40 год, у раніше обумовленому ОСОБА_4 місці, у приміщенні банкет холу «Vadiall» за адресою: м. Одеса, вул. Семена Палія, буд. 90 А, між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відбулась зустріч, в ході якої ОСОБА_4 подзвонила ОСОБА_7 по відеозв`язку та підтвердила особу ОСОБА_8 , якому ОСОБА_7 передав для ОСОБА_4 частину раніше обумовленої нею неправомірної вигоди у розмірі 4000 доларів США (що в еквіваленті до курсу гривні згідно з інформацією Національного банку України, станом на 11.12.2025 складає 42,28 грн за один долар США, на суму 169120 грн), яку ОСОБА_4 вимагала від ОСОБА_7 за вчинення в його інтересах дій по оформленню документів оренди земельної ділянки.

З метою реалізації злочинного умислу, направленого на одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_4 17.12.2025 під час телефонної розмови з ОСОБА_7 ініціювала зустріч з ним у приміщенні Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» за адресою: м. Одеса, вул. Віталія Нестеренка, буд. 3, з метою передати ОСОБА_7 рішення № 5011-VIII від 03.12.2025 «Про укладання договорів оренди землі» та договір оренди на земельну ділянку та висунула вимогу про необхідність надати їй другу частину неправомірної вигоди в сумі 3500 доларів США, відповідно до попередньо досягнутих домовленостей.

У подальшому, 17.12.2025 о 15:05 год ОСОБА_4 на виконання попередніх домовленостей, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, перебуваючи у приміщенні Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» за адресою: м. Одеса, вул. Віталія Нестеренка, буд. 3, отримала неправомірну вигоду в сумі 3500 доларів США (що в еквіваленті до курсу гривні згідно з інформацією Національного банку України, станом на 17.12.2025 складає 42,18 грн за один долар США, на суму 147 630 грн), яку ОСОБА_4 вимагала від ОСОБА_7 за вчинення в його інтересах дій щодо оформлення документів оренди земельної ділянки, після чого була затримана працівниками правоохоронного органу.

Отже, ОСОБА_4 у період часу з 14.09.2025 по 17.12.2025, діючи умисно, з корисливих мотивів з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, одержала неправомірну вигоду для себе у розмірі 8000 доларів США (що в еквіваленті до курсу гривні згідно з інформацією Національного банку України, станом на 17.12.2025 складає 42,18 грн за один долар США, на суму 337 440 грн), що відповідно до примітки ст. 368 КК України у двісті і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є великим розміром, для себе, поєднане з вимаганням такої вигоди, за забезпечення прийняття позитивного рішення постійною комісією з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно-територіального устрою Роздільнянської міської ради та підготовку проєкту рішення про укладення договору оренди земельної ділянки, які розглянуті на сесії Роздільнянської міської ради та 03.12.2025 прийнято рішення № 5011-VIII «Про укладання договорів оренди землі», укладення із ОСОБА_7 договору оренди землі на земельну ділянку площею 92,9680 га, з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Роздільнянської міської територіальної громади Новоукраїнський старостинський округ (за межами населених пунктів), строком до 30.09.2026.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник частково заперечував проти задоволення клопотання з врахуванням міцних соціальних зв`язків, інвалідності підозрюваної, її похилого віку.

Підозрювана підтримала думку свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1 Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Кримінальний процесуальний закон під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, передбачає можливість покладення на обвинуваченого одного або кількох обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зазначені обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України, яка регулює порядок продовження строку тримання під вартою (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Тобто вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя керується загальними приписами, якими врегульовано застосування запобіжних заходів.

Зокрема, ч. 2 ст. 177 КПК України передбачає, що слідчий суддя має встановити: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею

18 грудня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України.

3.4. Оцінка обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, наведені прокурором обставини та надані на їх підтвердження матеріали свідчать про існування достатніх підстав вважати, що сталися події зазначених кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення ОСОБА_4 про підозру, та останній має зв`язок з цими подіями.

Такі висновки слідчого судді підтверджуються наданими прокурором матеріалами, зокрема:

-протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 16.09.2025.

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 16.09.2025

-протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 06.10.2025

-протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 14.10.2025

-протоколом огляду та вручення грошових коштів від 06.10.2025

-протоколом огляду та вручення грошових коштів від 09.10.2025

-протоколом огляду та вручення грошових коштів від 11.12.2025

-протоколом огляду та вручення грошових коштів та несправжніх (імітаційних) засобів від 17.12.2025

-протоколом походження (виготовлення) імітаційних засобів.

-протоколом обшуку від 17.12.2025 у приміщенні Роздільнянської міської ради Одеської області, в ході проведення якого, виявлено документи, які стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, також вилучено мобільний телефон належний ОСОБА_9 , в якому наявні переписки з ОСОБА_4

-протоколом обшуку від 17.12.2025 за фактичним місцем мешкання ОСОБА_4 , в ході якого виявлено та вилучено дві купюри номіналами по 100 доларів США із серійними номерами KL 95889560 B, KB 96869258 Q, які 06.10.2025 року ОСОБА_7 надав на вимогу ОСОБА_4

- протоколом допиту в якості свідка начальника відділу земельних відносин ОСОБА_9 від 17.12. 2025.

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_8 від 17.12.2025.

- протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_10 підозрюваної у вчиненні злочину та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч.3 ст.368 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску. А тому існуючі законодавчі обмеження для виїзду громадян України за кордон, на що звертала увагу сторона захисту, не виключають такої можливості.

Підозрювана не обмежена у виїзді за кордон.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_10 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків та маючи значні матеріальні ресурси для тривалого перебування за кордоном, чому буде надано оцінку далі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Підозрювана особисто знає заявника у кримінальному провадженні.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.7. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

Зазначений ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний володіє інформацією про кримінальне провадження стосовно нього, обставин, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, а тому може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, з метою конспірації підозрюваний не повідомляв вживав заходів для приховування своєї протиправної діяльності.

3.8 Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що відповідно до ч.8 ст.194 КПК України, до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Таким чином, до підозрюваної не можуть бути застосовані більш м`які запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання або особистої поруки.

3.9. Висновки слідчого судді

Слідчий суддя враховує, практику Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суду з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевикладені процесуальні ризики, а також відомості про особу ОСОБА_10 , розмір можливої неправомірної вигоди, вік та інвалідність підозрюваної, вважаю, що застава у розмірі 130 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 393 640 грн., є достатньою для забезпечення виконання підозрюваною її процесуальних обов`язків. При цьому слід покласти на підозрювану процесуальні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

У зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави негайно звільнити ОСОБА_4 з під вартою.

З врахуванням розміру застосованої застави, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 193, 194 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , що погодженого з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до ОСОБА_10 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 130 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 393 640 (триста дев`яносто три тисячі шістсот сорок) гривень, яку необхідно внести на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець про обов`язок протягом п`яти днів внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Покласти на підозрювану ОСОБА_10 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичність; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну до ГУ ДМС в Одеській області (вулиця Преображенська, 44, Одеса, Одеська область, 65000).

Визначені обов`язки покладаються на ОСОБА_10 строком до 16 лютого 2026 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_10 що підозрювана не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрювана, обвинувачена, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, обвинувачена, будучи належним чином повідомленою не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваною, обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

У зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави негайно звільнити ОСОБА_4 з під варти.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1