Справа № 456/5164/25
Провадження № 1-кс/456/1091/2025
УХВАЛА

"24" вересня 2025 р. слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна,

встановив:

Дізнавач сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000286 від 22.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. В обґрунтування клопотання покликається на те, що 21.09.2025 до Стрийського РУП ГУНП України у Львівській області надійшло повідомлення на лінію 102 від поліцейського ВРПП ОСОБА_5 , про те, що 21.09.2025 о 19:00 год. під час несення служби за адресою: с.Станків, Стрийського району на частині автодороги було зупинено транспортний засіб ЗАЗ д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 . Під час перевірки посвідчення водія на ім`я вищевказаної особи було встановлено, що посвідчення серії НОМЕР_2 згідно бази ІКС ІПНП не існує та містить ознаки підробки документу відповідного зразка.

21.09.2025 дізнавачем СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 проведено огляд місця події на частині автодороги с.Станків Стрийського району Львівської області, під час якого виявлено та вилучено посвідчення водія серія НОМЕР_3 від 05.04.2000, видане на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке упаковано в пакет «Національна поліція України» CRI1104305, оскільки воно в даному кримінальному провадженні має значення речового доказу.

22.09.2025 винесено постанову про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження, відповідно до якої посвідчення водія серія НОМЕР_3 від 05.04.2000, видане на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом.

Дізнавач сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 та прокурор в судове засідання не з`явилися, однак просять клопотання про арешт майна розглядати без їх участі та просять клопотання задоволити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст.131КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що Стрийським РУП ГУ НП у Львівській області розпочато кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000286 від 22.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Постановою дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 22.09.2025 року посвідчення водія серія НОМЕР_3 від 05.04.2000, видане на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000286 від 22.09.2025.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 статті 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, на яке просить накласти арешт дізнавач, відповідно до постанови слідчого від 22.09.2025 року обґрунтовано визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, а тому відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи доведеність необхідності арешту майна та беручи до уваги те, що вказане майно має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використане як доказ вчиненого кримінального правопорушення, тому є всі підстави для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України,

ухвалив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_3 від 05.04.2000, видане на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучено під час огляду місця події 21.09.2025.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1