ОСНОВ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
Справа № 646/3620/25
№ провадження 1-кс/646/116/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року місто Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового засідання:

прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваний ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Основ`янського районного суду міста Харкова клопотання старшої слідчої СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 19.04.2025 стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження Основ`янського районного суду міста Харкова надійшло клопотання старшої слідчої СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 19.04.2025 стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України.

В обгрунтування клопотання зазначено, що слідчими СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 19.04.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у квітні 2025 року, але не пізніше 18 квітня 2025 року, ОСОБА_4 , не будучи зареєстрованим як суб`єкт підприємницької діяльності, не маючи спеціальних дозволів (ліцензій) на право здійснення торгівлі підакцизними товарами, діючи умисно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Податкового кодексу України, Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилянтів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», незаконно придбав з метою збуту, зберігав з метою збуту, а також транспортував з метою збуту незаконно виготовлені підакцизнітовари, а саме алкогольні напої.

13.01.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України.

Наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 18.04.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 18.12.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 18.12.2025; висновком експерта № СЕ-09/121-25/10421 від 18.12.2025.

На переконання старшої слідчої СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , мета та підстави застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави обгрунтовуються наявністю ризиків, встановлених пунктами 1), 3) та 4) частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, на думку органу досудового розслідування, обгрунтованим розміром застави є грошова сума у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті дорівнює 33 280,00 гривень.

Ураховуючи викладене вище, старша слідча СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 33 280,00 гривень. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді і суду за першою вимогою; не відлучатись з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора, або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; заборонити спілкуватись з свідками та іншими учасниками даного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в України.

У судовому засіданні 16 січня 2026 року прокурор підтримав клопотання про обрання запобіжного заходу у виді застави стосовно ОСОБА_4 та просив задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення даного клопотання.

Слідча суддя, заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, дійшла таких висновків.

Встановлено, що у провадженні СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 19.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Зміст частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України свідчить про те, що запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

Відповідно до частини першої статті 42 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 13.01.2026 старшою слідчою СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , складено письмове повідомлення про підозру стосовно ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України, а саме у незаконному придбанні з метою збуту, зберіганні з метою збуту, а також транспортуванні з метою збуту незаконно виготовлених алкогольних напоїв.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення отримано ОСОБА_4 13.01.2026.

Отже, відповідно до положень частини першої статті 42 Кримінального процесуального кодексу України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно із частинами першою та другою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стосовно наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення суд зазначає таке.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри".

Тому, в оцінці цього питання слідча суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики визначення "обґрунтованої підозри" надано, зокрема, у рішенні "Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom", згідно з яким існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як "обґрунтоване", буде залежати від усіх обставин справи".

Таке формулювання Європейського суду з прав людини надалі також підтверджено в таких його рішеннях, як "Нечипорук і Йонкало проти України", "Erdagoz v. Turkey", "Labita v. Italy", "Ilgar Mammadov v. Azerbaijan" та доповнено вказівкою на те, що "факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи", і так само "висунення обвинувачення".

На підтвердження причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, до клопотання додано такі матеріали: копія протоколу огляду місця події від 18.04.2025; копія протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 18.12.2025; копія протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 18.12.2025; копія висновку експерта № СЕ-09/121-25/10421 від 18.12.2025.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , оцінюючи у сукупності досліджені матеріали, додані до клопотання, слідча суддя дійшла висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду уважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, слід уважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Водночас Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному старша слідча СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 посилається на те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування або суду; незаконно вплинути на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчою суддею встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України.

Тому, суд уважає обґрунтованими доводи слідчого, що тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину є вагомим доводом, що збільшує ризик переховування його від органу досудового розслідування. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 року (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Як зазначено у пункті 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Ризик втечі оцінюється судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» § 58).

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків слідча суддя ураховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Як зазначено у частині четвертій статті 95 Кримінального процесуального кодексу України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 Кримінального процесуального кодексу України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Отже, у результаті обізнаності ОСОБА_4 про осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, існує ймовірність, що він особисто, або через знайомих може впливати на свідків, з метою примушування їх до зміни раніше наданих показань, та таким же чином впливати на свідків, які не давали показання, що в подальшому виключить їх можливість давати правдиві показання у ході досудового розслідування.

За таких обставин, слідча суддя уважає обґрунтованими твердження старшої слідчої у клопотанні, та прокурора у судовому засіданні, щодо існування впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Слідча суддя також погоджується із обгрунтуванням сторони обвинувачення щодо існування ризику, встановленого пунктом 4) частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України - імовірність перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином в частині не з`явлення підозрюваного за викликом до слідчого, прокурора, суду, необгрунтованого затягування строків досудового розслідування.

Стосовно визначення виду запобіжного заходу, який може бути застосований щодо підозрюваного суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 182 Кримінального процесуального кодексу України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

За змістом частини першої статті 176 Кримінального процесуального кодексу України більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є: особисте зобов`язання та особиста порука.

Відповідно до частини першої статті 178 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного.

Ураховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави уважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та імовірність перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж застава.

Ураховуючи викладене вище, слідча суддя дійшла висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави, яка з урахуванням встановлених обставин є найефективнішим запобіжним заходом.

Слідчою суддею встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України, що у відповідності до положень статті 12 Кримінального кодексу України, є нетяжким злочином.

Відповідно до частини четвертої статті 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до пункту 1) частини п`ятої статті 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні "Мангурас проти Іспанії" від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

З урахуванням майнового стану підозрюваного, який є офіційно непрацевлаштованим, обставин вчинення кримінального правопорушення, на думку слідчої судді, застава у розмірі десяти прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 33 280,00 гривень, не порушує принцип пропорційності, не є явно непомірною для підозрюваного. У той же час є значною і цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

З метою мінімізації ризиків, зазначених вище, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, у разі внесення застави, слідча суддя уважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, встановлені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді і суду за першою вимогою; не відлучатись з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора, або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування із свідками та іншими учасниками даного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Керуючись частиною сьомою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя уважає за необхідне визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , на строк не більше двох місяців, тобто до 16.03.2026.

Керуючись статтями 177-178, 182, 193-194 Кримінального процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшої слідчої СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 19.04.2025 стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова Харківської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 Кримінального кодексу України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова Харківської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 33 280 (тридцять три тисячі двісті вісімдесят) гривень 00 копійок.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова Харківської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді і суду за першою вимогою;

-не відлучатись з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватись від спілкування з свідками та іншими учасниками даного кримінального провадження;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок № UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно із ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 16 січня 2026 року у справі № 646/3620/25, провадження № 1-кс/646/116/2026, стосовно ОСОБА_4 .

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного, визначити до 16 березня 2026 року.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, детективу (слідчому), прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

З моменту обрання запобіжного заходу у виді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1