Справа №760/1114/26 1-кс/760/1028/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року місто Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві клопотання старшого слідчого ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина рф, який має посвідку на постійне місце проживання на території України НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні №0000130 від 03.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Київської міської прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України без визначення розміру застави.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням розслідується кримінальне провадження № 0000130, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2025, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням по вказаному кримінальному провадженню встановлено, що 01.06.2015 ОСОБА_8 стала засновником ТОВ «ЕКСІ» (рос. «ОБЩЕСТВО С ОГРАНИЧЕННОЙ ОТВЕТСТВЕННОСТЬЮ «ЭКСИ», ИНН , КПП 463201001, ОГРН 268, виды деятельности: торговля оптовая зерном, необработанным табаком, семенами и кормами для сельскохозяйственных животных, зарег. 305023, Россия, Курская обл., г. Курск, ул. Энгельса, д. 90, 315).

При цьому, з метою забезпечення організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій щодо керівництва діяльністю ТОВ «ЕКСІ» (рос. «ООО «ЭКСИ», ИНН , КПП 463201001, ОГРН 268) на посаду генерального директора вказаного товариства призначено ОСОБА_4 .

Після свого утворення, ТОВ «ЕКСІ» (рос. «ООО «ЭКСИ») розпочало здійснювати свою господарську діяльність на території рф, спрямовану на отримання прибутку.

24 лютого 2022 року о 5 годині Президент російської федерації оголосив рішення про початок військової операції в Україні.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб. В подальшому дію воєнного стану на території України неодноразово продовжено, який діє і на сьогоднішній день.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України № 187 від 03.03.2022 та постанови Правління Національного банку України за № 18 від 24.02.2022 з рф заборонено провадження будь-якої господарської діяльності та валютних розрахунків.

27.09.2022 Постановою КМУ №1076 «Про заборону вивезення товарів з України на митну територію російської федерації» заборонено вивезення за межі митної території України товарів за зовнішньоекономічними договорами (контрактами), торговельною країною та/або країною призначення яких є російська федерація.

Також, у відповідь на російську агресію проти України, значна кількість країн, зокрема: країни ЄС та США, ввели санкції проти російської федерації, з метою здійснення тиску на економіку держави-агресора та звуження можливостей для фінансування бойових дій.

У зв?язку із цим, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 24.02.2022 та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник спільний протиправний умисел, направлений на провадження господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором через підконтрольне ТОВ «ЕКСІ» (рос. «ООО «ЭКСИ», ИНН , КПП 463201001, ОГРН 268) з метою власного незаконного збагачення.

На виконання узгодженого умислу, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 продовжили ведення господарської діяльності ТОВ «ЕКСІ» у взаємодії з державою-агресором.

Зокрема, реалізовуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, а також те, що своїми діями вони протидіють санкційному тиску на економіку держави-аргесора та забезпечують її стабільність, упродовж 2023 року забезпечили надходження на розрахункові рахунки органів влади держави агресора податків, зборів та інших загальнообов`язкових платежів від ТОВ «ЕКСІ» на загальну суму 413, 4 тис. руб.

Вказане свідчить, що ОСОБА_8 та ОСОБА_4 вчинено дії, спрямовані на провадження господарської діяльності у взаємодії з державою агресором, зокрема передачу матеріальних ресурсів та інших активів органам державної влади російської федерації та підприємствам, на які відповідно до рішень Ради національної безпеки і оборони, введених в дію Указами Президента України, застосовано персональні спеціальні економічні та інші обмежувальних заходи.

Також, ОСОБА_8 , продовжуючи свої протиправні дії, спрямовані на подальше провадження господарської діяльності ТОВ «ЕКСІ» з державою агресором, у невстановленому досудовим розслідуванням місці 27.05.2025 видала довіреність громадянину російської федерації ОСОБА_9 , якою уповноважила останнього здійснювати подальшу організацію діяльності вказаного суб`єкта господарювання.

Вказане свідчить, що ОСОБА_8 та ОСОБА_4 вчинено дії, спрямовані на провадження господарської діяльності у взаємодії з державою агресором, зокрема передачу матеріальних ресурсів та інших активів органам державної влади російської федерації та підприємствам, на які відповідно до рішень Ради національної безпеки і оборони, введених в дію Указами Президента України, застосовано персональні спеціальні економічні та інші обмежувальних заходи.

20.01.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина рф, який має посвідку на постійне місце проживання на території України НОМЕР_2 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Повідомлення про підозру обґрунтовується наступними доказами:

- протоколами за результатами проведення НСРД;

- допитами свідків;

- протоколами оглядів відкритих джерел інформації;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

1. Переховуватися від органів досудового слідства та/або суду.

Підозрюваний вчинив інкримінований йому злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років позбавленням волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання навіть з врахуванням положень ст. 68 КК України, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, є підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового слідства та суду.

3. Незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

Більшість осіб, що можуть бути свідками та підозрюваними у кримінальному провадженні є особами, що особисто знайомі з підозрюваним, їх неправомірні дії нерозривно пов`язані між собою. Встановлення об`єктивних обставин вчинення кримінального правопорушення, окрім дослідження й аналізу документів, можливе лише шляхом проведення допитів осіб, в тому числі й тих, що мали відношення до вчинення вказаного злочину.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що існує реальний ризик впливу ОСОБА_4 на свідків та інших осіб у цьому кримінальному провадженні з метою розроблення загальної, узгодженої стратегії уникнення від кримінальної відповідальності.

4. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На даний час не встановлені усі спільники підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, яким останній може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі їй у ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб.

5. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вказує, що злочинна діяльність ОСОБА_4 в умовах триваючої збройної агресії рф була спрямована на вчинення кримінальних правопорушень проти основ національної безпеки України, а тому перебуваючи на волі, він може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальні правопорушення в яких він підозрюється.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного та інші обставини, визначені ст. 178 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що застосування виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть можливість запобігти ризикам зазначеним у клопотанні та забезпечить дієвість кримінального провадження, а тому слідчий звернувся із вказаним клопотанням до слідчого судді.

У судовому засіданні прокурор, що входить у групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, підтримав клопотання з вищенаведених підстав, просив задовольнити. Пояснив, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисники заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши, що ризики передбачені ст. 177 КПК України необґрунтовані, а підозра не підтверджується жодними доказами, подали письмові заперечення на клопотання. Підозрюваний та захисники у судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши наявні матеріали справи, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слід задовольнити частково з огляду на наступне.

Встановлено, що слідчим управлінням ГУ СБУ у м. Києві та Київській області розслідується кримінальне провадження № 0000130, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2025, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.

20.01.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина рф, який має посвідку на постійне місце проживання на території України НОМЕР_2 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Повідомлення про підозру обґрунтовується наступними доказами: протоколами за результатами проведення НСРД; допитами свідків; протоколами оглядів відкритих джерел інформації; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Разом з тим, ч. 6 статтею 176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справах «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102). Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи (рішення ЄСПЛ у справах «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти росії» § 140).

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справах «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти росії» § 173), але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справах «Алексанян проти россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти росії» §§ 30-32).

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя (рішення ЄСПЛ у справі «Тасе проти Румунії» § 41).

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищенаведеного кримінального правопорушення у клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. russia (Панченко проти росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з прав людини слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він пенсіонер, не одружений, на утриманні дітей не має, має паспорт громадянина рф, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, а тому підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, може намагатися уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Крім того, ОСОБА_4 може здійснювати протиправний вплив на свідків з метою уникнути кримінальної відповідальності, про що вказує той факт, він вчинив кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки, що свідчить про те, що підозрюваний може погрожувати свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин. Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 отримавши копію клопотання про обрання міри запобіжного заходу, достовірно володіє повними анкетними даними свідків та інформацією про місця проживання останніх.

Також актуальним є і ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення в яких підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування, може знищити, сховати документи, речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, чим підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України відноситься до осіб, до яких може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Статтею 183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Проте, згідно висновків, наведених в Рішенні Конституційного Суду № 7-р(II)/2024 від 19.06.2024, за частиною шостою статті 176 Кодексу запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не визначено як безальтернативний винятковий запобіжний захід. Законодавець закріпив дискрецію слідчого судді, суду під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу не визначати або визначати розмір застави з урахуванням підстав та обставин, установлених статтями 177, 178 Кодексу.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до кримінальних правопорушень проти основ національної безпеки України, обставини та наслідки його вчинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, також враховує, що інкриміноване кримінальне правопорушення відноситься до нетяжких злочинів, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження і належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Водночас, у відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України слідча суддя визначає підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень. Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрюваного будуть покладені обов`язки, передбачені ч. 3 ст. 183 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого ГУ СБ України у м. Києві та Київській області, погоджене прокурором Київської міської прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України, внесене у кримінальному провадженні 0000130 від 03.06.2025 року - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком до 20.03.2026 року (включно) у межах строку досудового розслідування.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в сумі 20 розмірів прожиткового мінімумуму для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва для внесення застави:

Отримувач: ТУ ДСА України в м. Києві;

;

UA1012089;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України у м. Києві;

МФО (код банку отримувача) 820172.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент протягом дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в цій ухвалі, надавши документ, який підтверджує внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

В разі звільнення, при внесенні застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та суду;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та /або роботи.

Копію ухвали скерувати слідчому ГУ СБ України у м. Києві та Київській області та начальнику Київського слідчого ізолятора - для виконання, прокурору та захиснику - для відома.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали - до 20.03.2026 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1