печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України старший лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

23.10.2025 слідчий слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено 21.10.2025 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме:

- мобільний телефон «IPhone SE» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , із сім-картою НОМЕР_2 ;

- ноутбук марки «Macbook», model: A3114, s/n: DXN730G4Y0 із зарядним пристроєм до нього;

- зовнішній жорсткий диск марки «WD», s/n: WX61D17DPJVV,

які на праві власності належать ОСОБА_4 , з метою забезпечення збереження речових доказів.

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор у кримінальному провадженні подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав.

Представники власника майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, заяви чи клопотання до суду не надходили.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000607 від 10.02.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 152, ч. 1, 2 ст. 153 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 2004 року обійняв посаду викладача, згодом старшого викладача, а з серпня 2024 року завідуючого другою кафедрою акторського мистецтва та режисури драми в Київському державному інституті театрального мистецтва імені І.К. Карпенка-Карого (нині Київський національний університет театру, кіно і телебачення імені І.К. Карпенка-Карого (далі університет). З 2012 по 2025 рік він був керівником Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний Молодий театр» (далі Молодий театр).

Так, щонайменше з 2017 року ОСОБА_4 використовував свій значний авторитет у театральному середовищі та службове становище викладача і директора театру для схиляння студенток університету до вступу з ним у статеві відносини без їх добровільної згоди та вчинення стосовно них сексуального насильства.

Під час навчального процесу ОСОБА_4 умисно створював надмірно сексуалізовану атмосферу, формував у студентів терпиме ставлення до вербальних та фізичних домагань, які носили характер розбещення юнацтва з поступовим звиканням до сексуальних проявів з боку керівника, що порушувало уявлення про допустиме та недопустиме. Його вислови та дії спрямовувались на повне підкорення студентів. Водночас щодо тих, які уникали спілкування на інтимні теми та негативно реагували на сексуальні домагання, ОСОБА_4 створював атмосферу залякування, а саме не надавав уваги під час занять, публічно знецінював та принижував їх, не залучав до участі у практичних заняттях (виставах), що ставило під загрозу виключення студентів з навчальної установи та позбавляло перспектив влаштуватись на посаду актора Молодого театру.

При цьому для вчинення зазначених насильницьких злочинів він вибирав особливо вразливих дівчат, які росли у неповних сім`ях, або ж у яких на той час склались конфліктні стосунки з батьками, мали обмежений соціальний досвід, домінуючу навчальну мотивацію, прагнення до майбутньої професійної самореалізації, страх суперечити керівництву, довірливість до соціально-статусного оточення.

Не пізніше 2018 року, з метою реалізації злочинного умислу, ОСОБА_4 із використанням мобільних додатків (месенджерів) у особистих листуваннях із студентками університету цікавився їхнім інтимним життям, змушував надсилати інтимні фотографії та відеофайли, запевняючи, що акторка повинна бути розкутою, гіперсексуальною. Коли не отримував взаємності, ОСОБА_4 вдавався до маніпуляцій студентками, переконував про неможливість підтримувати відносини лише на робочі теми, одночасно ігноруючи їх. Через це дівчата змушені були відновлювати спілкування з ним на інтимні теми.

Після цього ОСОБА_4 під різними приводами запрошував студенток університету до свого робочого кабінету, який розташований у приміщенні Молодого театру, де щодо них вчиняв дії сексуального характеру, у тому числі із застосуванням фізичного насильства, без їх добровільної згоди.

За таких обставин, як вказує слідчий в клопотанні, ОСОБА_4 з березня 2018 року по квітень 2023 року задовольнив статеву пристрасть неприродним способом із застосуванням фізичного насильства з ОСОБА_5 , зґвалтував, у тому числі неодноразово, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , а ще щодо ОСОБА_9 вчинив сексуальне насильство.

ОСОБА_4 21.10.2025 повідомлено про підозру у вчиненні ч. ч. 2, 3 ст. 152, ч. ч. 1, 2 ст. 153 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/46442/25-к) 21.10.2025 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , під час якого виявлено та вилучено:

1. Мобільний телефон «IPhone SE» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , із сім-картою НОМЕР_2 ;

2. Ноутбук марки «Macbook» A3114, s/n: DXN730G4Y0 із зарядним пристроєм до нього;

3. Зовнішній жорсткий диск марки «WD», s/n: WX61D17DPJVV.

Перелічені вище предмети відповідають критеріям статті 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою слідчого від 21.10.2025 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Крім того, 22.10.2025 представницею потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 адвокаткою ОСОБА_11 у кримінальному провадженні подано цивільні позови до підозрюваного ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення на загальну суму 800 тис грн.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, яке вилучено під час обшуку 21.10.2025 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , відповідають критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку від 21.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.09.2025 у справі № 757/46442/25-к за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме:

- мобільний телефон «IPhone SE» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , із сім-картою НОМЕР_2 ;

- ноутбук марки «Macbook», model: A3114, s/n: DXN730G4Y0 із зарядним пристроєм до нього;

- зовнішній жорсткий диск марки «WD», s/n: WX61D17DPJVV,

які на праві власності належать ОСОБА_4 , з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1