Справа № 308/312/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_2 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке 20.08.2025 року внесені до ЄРДР за №0000125, про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, погодженого з прокурором та доданих матеріалів вбачається, що слідчим відділом Управління СБУ в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000125, за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 114-1 та ч. 2 ст. 369-2 КК України.

В рамках даного кримінального провадження досліджуються обставини вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних з функціонуванням протиправного механізму, спрямованого на незаконне ухилення військовозобов`язаних осіб від призову на військову службу під час мобілізації шляхом оформлення завідомо неправдивих (фіктивних) медичних документів в тому числі документів щодо встановлення групи інвалідності.

Як слідує з матеріалів досудового розслідування та повідомлень оперативного підрозділу, в ході проведення оперативно розшукових заходів, встановлено громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець села Порошково Ужгородського району Закарпатської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , використовує н.м.т. НОМЕР_2 , будучи адвокатом (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №21/713 від 11.11.2011), запропонував свою допомогу у вирішенні питання щодо оформлення ОСОБА_3 другої групи інвалідності, шляхом впливу на лікарів-членів ЕКОПФО, з метою подальшого оформлення останньому відповідної відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації або ж виключення з військового обліку на що, останній погодився.

З цією метою, ОСОБА_4 залучив до протиправної діяльності свого знайомого - громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця села Тур`ї Ремети Ужгородського району Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , використовує н.м.т. НОМЕР_4 та повідомив ОСОБА_3 , що всі подальші питання з приводу отримання групи інвалідності вирішувати із ОСОБА_5 .

Так, діючи за попередньою змовою, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , залучили до протиправної діяльності громадянку України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженку м. Свалява Закарпатської області, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , використовує н.м.т. НОМЕР_6 , яка обіймає посаду лікаря-кардіолога - завідувача організаційно-методичного відділу КНП «Закарпатський обласний клінічний центр кардіології та кардіохірургії» Закарпатської обласної ради, яка діючи в злочинній змові з вищезазначеними особами при цьому виконуючи їх вказівки оформила та виготовила фіктивні медичні документи громадянину України ОСОБА_3 , які в подальшому стали підставою для оформлення останньому відповідної групи інвалідності і отримання відстрочки від мобілізації.

07.01.2026 року, слідчим слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук житла у якому фактично проживає ОСОБА_4 та яке на праві приватної власності належить його дружині ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: АДРЕСА_4 за результатами якого виявлено та вилучено наступні речі та предмети:

- медичну картку амбулаторного хворого ОСОБА_8 , мешканця АДРЕСА_5 , яка поміщена в сейф пакет № 100675955;

- ноутбук марки «Нр» в корпусі з пластмаси чорного кольору, серійний № SN CND92643VQ який поміщено в сейф пакет № 136103.

Вказані вище предмети постановою слідчого від 07.01.2026 визнані речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

З огляду на вищенаведене, слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно.

Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, всупереч вимогам частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна слідчим не зазначено чіткої підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності такого арешту.

Також слідчим не зазначено, яке відношення мають вилучені речі та документи до порушеного кримінального провадження та їх відповідність критеріям зазначеними в ст. 98 КПК України.

Також слідчим суддею було встановлено, що слідчим в клопотанні не було дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки під час складання клопотання слідчий, як суб`єкт, який безпосередньо здійснює досудове розслідування, повинен не лише констатувати наявність необхідності застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а як суб`єкт, який найбільш обізнаний стосовно фактичних підстав їх застосування, навести суду відповідні аргументи, що підтверджують таку необхідність, переконати суд прийняти відповідне процесуальне рішення, а суд, ґрунтуючись на власному переконанні щодо наявності для цього достатніх підстав, постановляє рішення, яким задовольняє таке клопотання.

У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбаченіст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,309КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_2 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке 20.08.2025 року внесені до ЄРДР за №0000125, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1