Справа 688/2507/25
№ 1-кп/688/198/25
Вирок

Іменем України

30 вересня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої юридичної особи ОСОБА_4 ,

неповнолітнього обвинуваченого ОСОБА_5 ,

законного представника неповнолітнього

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

представника служби у справах дітей ОСОБА_8 ,

представника ювенальної превенції ОСОБА_9 ,

психолога ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі судових засідань в м. Шепетівка кримінальне провадження № 0000246 за обвинуваченням неповнолітнього

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з неповною середньою освітою, учня Шепетівського професійного ліцею, неодруженого, непрацюючого, не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України,

встановив:

1. Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, стаття закону про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається ОСОБА_5

26 січня 2025 року, неповнолітній ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Шепетівка Хмельницької області, вирішив вчинити незаконну порубку дерев, з метою подальшого використання деревини у власних цілях.

Так, 26 січня 2025 року близько 10 години, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев, заздалегідь підготував гужовий віз, запряжений кіньми, а також бензопилу марки «ProGraft» моделі «GS-50», які перебувають у його користуванні та належать його матері.

Надалі, ОСОБА_5 , прибув на гужовому возі, в якому знаходилась бензопила марки «ProGraft» моделі «GS-50», до кварталу № 29 виділу № 12 Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України».

При цьому встановлено, що зазначені квартал та виділ знаходяться на території об`єкта природно-заповідного фонду України - ботанічної пам`ятки природи місцевого значення «Дуб черешчатий», яка створена рішенням виконавчого комітету Хмельницької обласної ради народних депутатів № 225 від 15.10.1986 та яка з 08.05.2023 перебуває під охороною філії «Шепетівське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» (на даний час - Шепетівське надлісництво філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України»).

Так, ОСОБА_5 , перебуваючи у той же день та в тому ж місці, не маючи спеціального дозволу, який надає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним документом, виданим уповноваженими органами, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою заздалегідь підготовленої та привезеної ним з дому бензопили марки «ProGraft» моделі «GS-50» вчинив незаконну порубку шляхом зрізування шести сироростучих дерев породи «дуб» діаметрами пнів 32 см, 38 см, 30 см, 27 см, 35 см, 34 см та одного сироростучого дерева породи «граб» діаметром пня 20 см, які поскладав у вказаному місці, з метою зберігання та через декілька днів мав намір перевезти до свого місця проживання.

Внаслідок незаконних та умисних дій ОСОБА_5 спричинив тяжкі наслідки навколишньому природному середовищу у вигляді шкоди на загальну суму 552 137, 60 гривень, що становить 364,69 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у незаконній порубці дерев у лісах, вчиненій на території природно-заповідного фонду, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 246 КК України.

Крім цього, 02 лютого 2025 року неповнолітній ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Шепетівка Хмельницької області, вирішив повторно вчинити незаконну порубку дерев, з метою подальшого використання деревини у власних цілях.

З цією метою, 02 лютого 2025 року близько 10 години, неповнолітній ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторну незаконну порубку дерев, повідомив ОСОБА_11 про нібито наявність дозволу на проведення вирубки в лісовому масиві, який розташований неподалік м. Шепетівка Хмельницької області.

Разом з тим, неповнолітній ОСОБА_5 , з метою вчинення незаконної порубки дерев, заздалегідь підготував два гужові вози, запряжені трьома кіньми, а також бензопилу марки «ProGraft» моделі «GS-50», які перебувають у його користуванні та належать його матері.

Надалі, ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , прибули на гужових возах, в одному з яких знаходилась бензопила марки «ProGraft» моделі «GS-50», до кварталу №29 виділу № 6 Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України».

Потім, ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та в той же час, не маючи спеціального дозволу (лісорубного квитка), який надає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним документом, виданим уповноваженими органами, порушуючи вимоги Лісового кодексу України, а саме частин 1, 2 ст. 69 цього Кодексу, які передбачають, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом, що видається уповноваженим органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, повторно, за допомогою заздалегідь підготовленої та привезеної ним з дому бензопили марки «ProGraft» моделі «GS-50» наказав ОСОБА_11 , який не був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_5 на проведення незаконної порубки дерев у лісовому масиві та про відсутність дозволу на порубку, вчинити незаконну порубку двох сироростучих дерев породи «дуб» діаметрами пнів 33 см, 39 см та двох сухостійних дерев породи «дуб» діаметрами пнів 26 см та 23 см.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , з метою перевезення та подальшого заволодіння вказаною деревиною, отриманою від незаконної порубки дерев, залучив ОСОБА_11 , який не був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_5 на проведення незаконної порубки дерев у лісовому масиві та про відсутність дозволу на порубку, для проведення робіт із завантажування та перевезення вже зрізаних частин дерев до свого місця проживання, що по АДРЕСА_1 .

З цією метою ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_11 , завантажили частину незаконно зрізаних дерев на дерев`яні вози, на яких приїхали.

Проте, цього ж дня, близько 12:40 години, злочинні дії ОСОБА_5 виявлено працівником Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України», який про дану подію повідомив правоохоронні органи.

Внаслідок незаконних та умисних дій ОСОБА_5 спричинив істотну шкоду навколишньому природному середовищу на суму 31189, 33 грн, що становить 20,6 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, своїми умисними, протиправними діями, які виразились у незаконній порубці дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду, вчиненій повторно, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 246 КК України.

2. Позиція сторони захисту.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 вину у вчиненні кримінальних правопорушень визнав. Дав суду показання, що зранку 26 січня 2025 року приїхав в ліс на гужовому возі, взяв з собою бензопилу та зрізав 6 сироростучих дерев породи «дуб» та 1 породи «граб», які поскладав у лісі, щоб через декілька днів перевезти додому. Зранку 02 лютого 2025 року приїхав в той же ліс разом з другом ОСОБА_11 , якому сказав, що має дозвіл на вирубку.

Вони приїхали на двох гужових возах, він взяв ту саму бензопилу та наказав ОСОБА_11 зрізати 2 сироростучих дерева та 2 сухостійних дерева породи «дуб», які вони порізали та завантажили у віз, щоб перевезти додому. Проте їх виявив лісничий, який викликав поліцію. Він відразу зізнався у скоєному та добровільно показав, де зберігав порубані раніше дерева. У вчиненому щиро розкаявся. Вказав, що навчається в Шепетівському професійному ліцеї, стипендію не отримує, самостійного доходу не має, проживає з матір`ю, яка працює та неповнолітньою сестрою, виріс без батька, хотів допомогти матері в утриманні сім`ї. Цивільний позов визнав.

Законний представник неповнолітнього обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 суду показала, що її син проживає у сім`ї без батька, стосунки у сім`ї добрі, конфлікти відсутні. Син навчається та має тимчасові заробітки - вивозить сміття, перевозить будівельні матеріали, вантажі на замовлення тощо, допомагає їй по господарству, доглядає коней. Самостійного доходу не має, стипендію не отримує. Вважає, що син усвідомив протиправність власних дій, розкаявся, дуже шкодує про вчинене, соромиться таких дій. Бензопила та два дерев`яних вози належать їй та вона не знала і не підозрювала, що син їх незаконно використовує. 26 січня 2025 року вона перебувала за межами м. Шепетівка, а 02 лютого 2025 року була на роботі. Аналізуючи поведінку сина після вчинених діянь, вважає, що в подальшому він не вчинятиме злочинів, оскільки до вказаного випадку не вчиняв жодних правопорушень. Цивільний позов визнала, має намір відшкодовувати заподіяну шкоду.

3. Докази на підтвердження встановлених судом обставин.

Винуватість неповнолітнього ОСОБА_5 в інкримінованих кримінальних правопорушеннях за встановлених обставин, підтверджується сукупністю досліджених судом доказів:

-показаннями представника потерпілої юридичної особи Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області ОСОБА_4 , який пояснив, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом, що видається уповноваженим органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. ОСОБА_5 такого дозволу не мав, а тому незаконно здійснив порубку дерев, спричинивши державі збитки. Оскільки у них немає можливості самостійно подати цивільний позов, в інтересах держави позов пред`явлений прокурором, який він підтримує;

-показаннями представника потерпілої юридичної особи ДП «Ліси України» ОСОБА_12 , який пояснив, що 02.02.2025 лісничий Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» виявив двох неповнолітніх осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, про що повідомив йому по телефону як інженера з охорони лісу. Виїхавши на місце, в глибині лісу бачив 2 гужових вози, 3 коня, вози були завантажені порізаним деревом. Він особисто здійснював обміри пнів дуба і граба, складав акти огляду. Обвинувачений показав місце в лісі, де зберігалося порізане ним раніше дерево;

-показаннями неповнолітнього свідка ОСОБА_11 , який в присутності законного представника ОСОБА_13 дав показання, що в лютому 2025 року його друг ОСОБА_14 сказав, що має дозвіл на порубку дерев та попросив поїхати з ним в ліс, щоб порубати їх на дрова. Вони поїхали вдвох на гужових возах та в місці, де показав ОСОБА_14 , за допомогою бензопили почав вирізати дерева. Особисто за вказівкою ОСОБА_14 він зрізав 3 дерева. Порубали дерева та завантажили їх в один віз. Не встигли закінчити роботу, бо їх виявив лісничий, який викликав поліцію;

-показаннями свідка ОСОБА_17 , який дав показання, що є лісничим Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України». Взимку 2025 року під час патрулювання з майстром лісу ОСОБА_18 почули звук бензопили та в глибині лісу було виявлено дві підводи та двох неповнолітніх. Виявлена незаконна порубка двох сироростучих дерев та двох сухостійних дерев породи «дуб», які були завантажені у віз. Обвинувачений також зізнався, що раніше неподалік того місця вирізав ще дерева та показав місце, де вони зберігаються;

-показаннями свідка ОСОБА_18 , який дав показання, що є майстром лісу Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України». В лютому 2025 року разом з лісничим обходили ділянку лісу, виявили роботу пилки в лісі, пішли на звук бензопили. У глибині лісу було виявлено дві підводи та двох неповнолітніх. Одна підвода була завантажена деревом, сирим дубом. Викликали поліцію, повідомили інженеру з охорони лісу. За 300 метрів від тієї ділянки знаходилися зрізані дерева тієї ж породи, на які вказав обвинувачений.

-показаннями свідка ОСОБА_19 , який дав показання, що є помічником лісничого Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України». В лютому 2025 року лісничий повідомив йому про крадіжку лісу. Коли він приїхав на місці події, то побачив обвинуваченого та ще одного неповнолітнього, які приїхали в ліс на двох підводах, одна з яких була завантажена колодами сироростучого дерева породи «дуб»;

-даними протоколу огляду місця події від 02.02.2025 з фото-таблицями, яким зафіксовано місце вчинення кримінального правопорушення, а саме ділянка кварталу №29 виділу № 6 Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України». На місці виявлено 2 гужових вози, в одному з яких деревина, бензопила марки «ProGraft» моделі «GS-50», 2 пні сироростучих дерев породи «дуб» діаметром 33 см, 39 см та 2 пні сухостійних дерев породи «дуб» діаметрами 26 см та 23 см. Також оглянута територія поблизу, де виявлено 7 пнів дуба діаметрами 32 см, 38 см, 30 см, 27 см, 35 см, 34 см та пень граба - 20 см;

-даними актів огляду місця правопорушення лісового законодавства від 02.02.2025, складених інженером з охорони та захисту лісу філії «Подільський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» ОСОБА_12 , відповідно до яких в кварталі №29 виділі № 6 та виділі № 12 Кам?янківського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» виявлено самовільну порубку 8 дерев «дуб звичайний» сироростучий діаметром пня 32 см, 38 см, 30 см, 27 см, 35 см, 34 см, 39 см, 33 см, 2 сухостійних дерев «дуб звичайний» діаметром пня 26 см, 23 см та 1 дерева «граб звичайний» сироростучий діаметр пня 20 см;

-даними протоколу слідчого експерименту з неповнолітнім свідком ОСОБА_11 та дослідженим у судовому засіданні відеозаписом слідчої дії, згідно якого свідок показав місце, де він разом з обвинуваченим здійснили порубку дерев та як вантажили деревину на гужовий віз;

-даними протоколу слідчого експерименту з неповнолітнім підозрюваним ОСОБА_5 та дослідженим у судовому засіданні відеозаписом слідчої дії, згідно якого підозрюваний в присутності законного представника та захисника показав місця, де він здійснив порубку дерев, та як разом ОСОБА_11 вантажили деревину на гужовий віз та були виявлені лісничим;

-даними висновку експерта № 152/25-22 від 01.05.2025, відповідно до якого розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки 2 (двох) сироростучих дерев породи дуб, 2 (двох) сухостійних дерев породи дуб у виділі 6 кварталу 29 Кам`янського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» становить 31 189,33 грн; розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки 6 (шести) сироростучих дерев породи дуб та 1 (одного) сироростучого дерева породи граб у ботанічній пам`ятці природи місцевого значення «Дуб черешчатий», яка розташована в кварталі 29, виділі 12 Кам`янського лісництва Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» становить 552 137,60 грн;

-даними охоронного зобов`язання Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації від 08.05.2023 №99, відповідно до якого філії «Шепетівське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» передається під охорону та дотримання встановленого режиму територія ботанічної пам`ятки природи місцевого значення «Дуб черешчатий» площею 9,1 га, яка розташована у межах кв. 29 вид. 12 Кам`янківського лісництва Шепетівського району Хмельницької області;

-даними Положення про ботанічну пам`ятку природи місцевого значення «Дуб черешчатий», затвердженого наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації від 08.05.2023 №77-од та Проєкту організації та розвитку лісового господарства ДП «Шепетівське лісове господарства», згідно яких ботанічна пам`ятка природи місцевого значення «Дуб черешчатий» створена рішенням виконавчого комітету Хмельницької обласної ради народних депутатів № 225 від 15.10.1986 та яка з 08.05.2023 перебуває під охороною філії «Шепетівське лісове господарство» ДСГП «Ліси України» (на даний час - Шепетівське надлісництво філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України»). Її місцезнаходження - квартал 29, виділ 12 Кам`янське лісництво Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України», загальна площа 9,1 га. Пам`ятку природи створено з метою збереження в природному стані генетичного резервату високопродуктивного дубового насадження віком понад 100 років, що має пізнавальне та освітньо-виховне значення;

-даними протоколу огляду від 15.04.2025 з диском до нього, відповідно до якого старший о/у Департаменту кіберполіції НПУ провів огляд сторінки соціальної мережі «Facebook» із нікнеймом « ОСОБА_14 » та виявив дописи про продаж та доставку, зокрема дров у 2024 році.

Таким чином, оцінюючи вищенаведені докази, кожен окремо, суд, визнає їх належними, допустимими та достовірними, а в сукупності такими, що узгоджуються між собою і є достатніми для висновку про доведеність поза розумним сумнівом винуватості неповнолітнього ОСОБА_5 у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні за вищевикладених обставин кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка дерев у лісах, вчиненій на території природно-заповідного фонду, що спричинило тяжкі наслідки, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином та ч. 2 ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду, вчинена повторно, що є нетяжким злочином.

4. Відомості, які характеризують особу обвинуваченого, обставини, які пом`якшують або обтяжують покарання.

ОСОБА_5 раніше не судимий, вчинив у сукупності нетяжкий та тяжкий злочини, на обліку органу пробації, під динамічним спостереженням у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за місцем проживання характеризується позитивно, з 01.09.2023 року є здобувачем освіти Шепетівського професійного ліцею, по професії «Слюсар-ремонтник. Електромонтер з ремонту та обслуговування електроустаткування».

За місцем навчання характеризується як не дисциплінований, не старанний здобувач освіти. Він належить до категорії учнів, які не повною мірою використовують свої можливості та здібності. В нього переважають оцінки початкового та середнього рівнів як з предметів загальноосвітнього циклу, так і з предметів професійно теоретичної підготовки, з професійно практичної підготовки - оцінки достатнього рівня. ОСОБА_14 допускає пропуски уроків без поважних причин, на зауваження про стан відвідування та рівень навчальних досягнень реагує фрагментарно. У відносинах з педагогічними працівниками агресії не проявляє, з одногрупниками дружній, з учнівськими дорученнями справляється задовільно. Андрій любить грати футбол, тримає та доглядає коней, перевозить будівельні матеріали, вантажі на замовлення. Саме це заняття він ставить на перше місце у своєму житті, а навчанню відводить другорядне значення.

Житлово-побутові умови проживання неповнолітнього задовільні, він забезпечений всім необхідним для нормального розвитку, виховання та навчання. Будинок складається з двох кімнат, які облаштовані необхідними меблями, побутовою та електричною технікою. Неповнолітній ділить кімнату разом з неповнолітньою сестрою, ІНФОРМАЦІЯ_2 . При цьому неповнолітній має окреме місце для сну, стіл для виконання уроків, стілець. В кімнаті є меблева стінка для речей. Діти мають ноутбук та планшет. Неповнолітній позашкільні заклади не відвідує, цікавиться кіньми. Вільний час проводить у телефоні. Сім`я утримує 3 коней, курчат. Земельну ділянку не обробляє. Мати ОСОБА_6 працює офіціантом у ТОВ "Лотівка Еліт".

ОСОБА_5 має задовільний стан здоров`я, фізичний та психічний розвиток відповідає віку, фізичні вади відсутні, не має шкідливих звичок.

Відповідно до досудової доповіді Шепетівського райвідділу №2 філії Державної установи «Центр пробації» у Хмельницькій області від 16.06.2025 ризики повторного вчинення кримінального правопорушення та небезпеки для суспільства оцінюються як низькі. Виправлення ОСОБА_5 можливе без позбавлення або обмеження волі.

Обставинами, що пом`якшують покарання є щире каяття, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, вчинення кримінального правопорушення неповнолітнім.

Обставин, що обтяжують покарання не встановлено.

5. Мотиви призначення покарання.

Призначаючи неповнолітньому обвинуваченому ОСОБА_5 покарання, суд відповідно до вимог ст. ст. 65-67 КК України враховує ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, особу винного та обставини, що пом`якшують покарання, відсутність обставин, що обтяжують покарання, а крім того відповідно до вимог ст. 103 того ж Кодексу умови життя та виховання неповнолітнього обвинуваченого, рівень його розвитку та інші особливості неповнолітнього.

Відповідно до п.10 Зауважень загального порядку № 10 (2007) Комітету ООН з прав дитини «Права дітей у системі юстиції щодо дітей» прикладом якнайкращого забезпечення інтересів дитини є практика, коли традиційні цілі кримінального правосуддя, такі як покарання, поступаються місцем реабілітаційним та відновним цілям правосуддя у справах дітей-правопорушників.

Суд бере до уваги, що вказані злочини ОСОБА_5 вчинив у неповнолітньому віці, намагався допомогти матері, яка самостійно виховує та утримує двох неповнолітніх дітей, мав хибне уявлення про можливість покращення матеріального становища сім`ї шляхом протиправної діяльності.

Неповнолітній суду пояснив, що усвідомив недопустимість вчиненої ним протиправної поведінки, засудив свої протиправні дії та переконливо зобов`язувався не вчиняти кримінальних правопорушень в майбутньому, продовжити навчання, здобути професію, працювати та вести суспільно корисний спосіб життя.

Про те, що неповнолітній дійсно щиро розкаявся у вчиненому, на переконання суду, окрім зазначеної його послідовної поведінки під час досудового розслідування та судового розгляду свідчить і його відповідний емоційний стан та поведінка.

На думку органу пробації виконання покарання у громаді можливе за умови здійснення інтенсивного нагляду та застосування соціально-виховних заходів, що необхідні для виправлення та запобігання вчиненню повторних кримінальних правопорушень, робота з психологом, виконання рекомендованих заходів, спрямованих на мінімізацію ризику вчинення повторного кримінального правопорушення, та за наявності мотивації і готовності до змін самого обвинуваченого.

На підставі викладеного, враховуючи конкретні обставини справи, ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, з урахуванням відомостей про особу винного, який вперше вчинив кримінальні правопорушення у неповнолітньому віці (16 років), раніше до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувався, у вчиненому відразу зізнався та щиро розкаявся, послідовно, як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду надавав зізнавальні показання, активно сприяв органу досудового розслідування у розкритті кримінальних правопорушень, має позитивну характеристику за місцем проживання, усвідомлює серйозність вчинених кримінальних правопорушень та наслідки своїх дій, відсутність у нього прокримінального мислення, наявність декількох обставин, які пом`якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого, позиції прокурора, потерпілого та сторони захисту, суд вважає за можливе застосувати до неповнолітнього обвинуваченого ОСОБА_5 при призначенні покарання за вчинені кримінальні правопорушення ст. 69 КК України та з врахуванням положень ст. 98 того ж Кодексу перейти до іншого, більш м`якого виду покарання, не зазначеного в санкції ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України у виді пробаційного нагляду, який призначити відповідно до положень ст.ст. 59-1, 101 КК України. При цьому слід покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.ч. 2 та 3 ст. 59-1 КК України.

Таке покарання буде справедливим, необхідним і достатнім для виправлення неповнолітнього ОСОБА_5 та запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень.

6. Розгляд цивільного позову.

Прокурор в інтересах держави в особі органу, повноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, Шепетівська міська територіальна громада Хмельницької області просив стягнути з ОСОБА_5 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області 583 326,93 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області. У разі відсутності в неповнолітнього ОСОБА_5 майна, достатнього для відшкодування завданої ним матеріальної шкоди в сумі 583 326,93 гривень, стягнути цю шкоду в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі з матері неповнолітнього ОСОБА_6 , які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області.

В обґрунтування позову прокурор зазначив, що листом 54-4419 вих-25 від 29.05.2025 Державну екологічну інспекцію в Хмельницькій області повідомлено про виявлені порушення та про необхідність вжиття заходів представницького характеру з метою відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу.

Разом з тим, листом № 1448/07 від 30.05.2025 Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області повідомила окружну прокуратуру про те, що заходи, у тому числі в судовому порядку, спрямованих на стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 шкоди в розмірі 583 326,93 гривень, заподіяної навколишньому природному середовищу та природним ресурсам, внаслідок незаконної порубки дерев, не вживались та вживатися не будуть.

Щоб інтереси держави не залишалися незахищеними, прокурор, у даному випадку, виконує субсидіарну роль та на законних підставах замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону такого захисту не здійснив.

Обвинувачений та його законний представник ОСОБА_6 цивільний позов прокурора визнали.

Цивільний позов прокурора підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 3 статті 128 КПК України передбачено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру".

Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно ст. ст. 1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів у тому числі лісових ресурсів.

Згідно із частиною третьою статті 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи.

Компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, визначено у ст. 20-2 цього Закону, до якої зокрема належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами-нерезидентами вимог природоохоронного законодавства.

Так, відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 зі змінами Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 7 вказаного Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Наказом Державної екологічної інспекції України від 01.03.2023 № 46 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, відповідно до якого Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України.

Відповідно до п. 2 розділу II Положення Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області здійснює державний нагляд (конроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, тощо.

Відповідно до п. 10 розділу II цього Положення Держекоінспекція в області для виконання покладених на неї завдань має право вживати в установленому порядку заходи досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Таким чином, саме Державна екологічна інспекція в області є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, оскільки здійснила розрахунок завданої шкоди.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 27.11.2007 у справі «Хаммер проти Бельгії» суд вирішив, що незважаючи на той факт, що навколишнє середовище прямо не захищене в Конвенції, проте саме по собі воно є цінністю, в якій як суспільство, так і державні органи мають живий інтерес. Економічні міркування і навіть права на власність, не мають виходити на перший план у питаннях охорони навколишнього середовища, зокрема, коли ця сфера законодавчо регулюється державою. Таким чином, державні органи зобов`язані діяти з метою захисту навколишнього середовища.

Листом 54-4419 вих-25 від 29.05.2025 Державну екологічну інспекцію в Хмельницькій області повідомлено про виявлені порушення та про необхідність вжиття заходів представницького характеру з метою відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу.

Разом з тим, листом № 1448/07 від 30.05.2025 Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області повідомила окружну прокуратуру про те, що заходи, у тому числі в судовому порядку, спрямованих на стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 шкоди в розмірі 583 326,93 гривень, заподіяної навколишньому природному середовищу та природним ресурсам, внаслідок незаконної порубки дерев, не вживались та вживатися не будуть.

Щоб інтереси держави не залишалися незахищеними, прокурор, у даному випадку, виконує субсидіарну роль та на законних підставах замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону такого захисту не здійснив.

Отже, прокурор обґрунтував наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Засади використання природних ресурсів визначаються виключно законами України (п.5 ст.92 Конституції України).

Відповідно до положень статті 1 Лісового кодексу України (далі - ЛК України) ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно із ч.1 ст.3 ЛК України лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природнього середовища», цим Кодексом, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Приписами статті 105 ЛК України встановлено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; порушенні порядку заготівлі та вивезення деревини, заготівлі живиці і використання інших лісових ресурсів.

Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ч.1 ст.107 ЛК України).

У частині першій статті 100 Лісового кодексу України закріплено, що порядок охорони, захисту, використання та відтворення лісів на землях природно-заповідного фонду визначається відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України», цього Кодексу та інших актів законодавства.

Преамбулою Закону України від 16.06.1992 № 2456-XII «Про природно-заповідний фонд України» (далі - Закон № 2456-XII) встановлено, що законодавством України природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Відносини в галузі охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, відтворення його природних комплексів регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Законом та іншими актами законодавства України (ст.2 Закону № 2456-XII).

Приписами статті 8 Закону № 2456-XII передбачено, що до збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду забезпечується шляхом, зокрема, встановлення підвищеної відповідальності за порушення режиму їх охорони та використання, а також за знищення та пошкодження заповідних природних комплексів та об`єктів.

Частиною першою статті 91 Закону № 2456-XII встановлено, що спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Перелік встановлених цим Законом видів використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і порядок їх використання визначаються режимом територій та об`єктів природно-заповідного фонду (ч.2 ст.91 Закону № 2456-XII).

Частиною першою статті 14 Закону № 2456-XII визначено, що режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду - це сукупність науково обґрунтованих екологічних вимог, норм і правил, які визначають правовий статус, призначення цих територій та об`єктів, характер допустимої діяльності на таких територіях та об`єктах, порядок охорони, використання і відтворення їх природних комплексів.

Статтею 28 Закону № 2456-XII визначено, що на території пам`яток природи забороняються суцільні, поступові, лісовідновні та прохідні рубки, видалення захаращеності, полювання та будь-яка інша діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану.

Статтею 44 Закону № 2456-XII передбачено, що однією із основ економічних засобів ефективної організації і функціонування природно-заповідного фонду забезпечуються шляхом компенсації у встановленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про природно-заповідний фонд.

Згідно із положеннями статті 64 Закону № 2456-XII порушення законодавства України про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про природно-заповідний фонд несуть особи, винні, зокрема, у здійсненні в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон заборонених господарської та інших видів діяльності. Охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини - невід`ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України.

Закон, який визначає правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь є Закон України від 25.06.1991 № 1264-XII «Про охорону навколишнього природнього середовища» (далі - Закон № 1264-XII)

Частиною першою статті 5 Закону № 1264-XII визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України (ч.2 ст.5 Закону № 1264-XII).

Відповідно до частин першої та четвертої статті 68 Закону № 1264-XII порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ч.5 ст.68 Закону № 1264-XII).Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону № 1264-XII).

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).

Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

За загальним правилом, встановленим в ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Необхідною підставою для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є наявність складу правопорушення, що складається із протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; настання шкідливого результату такої поведінки (шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів складу правопорушення виключає відповідальність особи за завдану майнову шкоду.

Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст.142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до приписів ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Згідно із п.7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелом формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Відповідно до положень п.4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

В даному випадку заподіяння довкіллю шкоди здійснено на території Шепетівської міської територіальної громади.

З урахуванням вищевикладеного, збитки, завдані внаслідок незаконної порубки дерев на території Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області, та відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 29 ч. 3 п. 7 та ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідних сільських рад, на території яких вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.

Відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здерев`яніле стебло, до ступеня припинення росту (Додаток №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 10 травня 2022 року № 575), а також відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (Додаток № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665) загальний розмір шкоди, заподіяний ОСОБА_5 , внаслідок незаконної порубки на території об`єкта природно-заповідного фонду 6 (шести) сироростучих дерев породи «Дуб звичайний» з діаметром у корі біля шийки кореня 32 см, 38 см, 30 см, 27 см, 35 см та 34 см та 1 (одного) сироростучого дерева породи «Граб звичайний» з діаметром у корі біля шийки кореня 20 см, а також 2 (двох) сироростучих дерев породи «Дуб звичайний» з діаметром у корі біля шийки кореня 33 см та 39 см, та 2 (двох) сухостійних дерев породи «Дуб звичайний» з діаметром у корі біля шийки кореня 26 см та 23 см, становить 583 326,93 гривень.

На даний час збитки навколишньому природному середовищу, завдані незаконною порубкою дерев обвинуваченим не відшкодовано.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1179 ЦК України неповнолітня особа (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) відповідає за завдану нею шкоду самостійно на загальних підставах. У разі відсутності у неповнолітньої особи майна, достатнього для відшкодування завданої нею шкоди, ця шкода відшкодовується в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі її батьками (усиновлювачами) або піклувальником, якщо вони не доведуть, що шкоди було завдано не з їхньої вини. Обов`язок батьків (усиновлювачів) відшкодувати шкоду припиняється після досягнення особою, яка завдала шкоди, повноліття або коли вона до досягнення повноліття стане власником майна, достатнього для відшкодування шкоди (ч. 3 ст. 1179 ЦК України).

Обов`язок батьків (усиновлювачів), піклувальника, закладу, який за законом здійснює щодо неповнолітньої особи функції піклувальника, відшкодувати шкоду припиняється після досягнення особою, яка завдала шкоди, повноліття або коли вона до досягнення повноліття стане власником майна, достатнього для відшкодування шкоди (ч. 3 ст. 1179 ЦК України).

Відповідно до вимог Сімейного кодексу України саме на батьків до досягнення дитиною повноліття покладено обов`язок її виховання в дусі поваги до прав та свобод інших людей, саме батьки зобов`язані піклуватися про духовний та моральний розвиток дитини.

Встановлено, що матір`ю неповнолітнього ОСОБА_5 є ОСОБА_6 , яка у вказаному кримінальному провадженні визнана його законним представником та до якої пред`явлено позов.

Відповідач ОСОБА_6 не довела суду, що шкоди було завдано не з її вини.

Навпаки, як слідує з її пояснень, вчиненню неповнолітнім вказаних діянь сприяло те, що у нього був вільний доступ до бензопили, яка була знаряддям злочинів, і вона не завжди знала чим займається її син у вільний від навчання час, що свідчить про те, що він вийшов з-під контролю матері.

Суд врахував, що мати неповнолітнього ОСОБА_6 за характером роботи, як єдина годувальниця в сім`ї, не може забезпечити постійний контроль за неповнолітнім сином.

З викладених вище обставин у справі та норм матеріального права слідує, що заподіяна шкода підлягає відшкодуванню як за рахунок винуватця, тобто неповнолітнього, так і за рахунок його батьків, а в даному випадку - матері ОСОБА_6 . При цьому, відповідальність матері є додатковою, тобто вона відповідає в тій частині, в якій не може відповідати сам неповнолітній з причини відсутності у нього коштів та майна, достатнього для відшкодування шкоди.

Водночас, відповідальність батьків неповнолітнього припиняється у випадку після досягнення завдавачем шкоди повноліття (18 років) або коли завдавач шкоди до досягнення повноліття стане власником майна, достатнього для відшкодування шкоди.

Отже, слід стягнути з ОСОБА_5 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області 583 326,93 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області. У разі відсутності в неповнолітнього ОСОБА_5 майна, достатнього для відшкодування завданої ним матеріальної шкоди в сумі 583 326,93 гривень, стягнути цю шкоду в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі з матері неповнолітнього ОСОБА_6 , які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області, і такий обов`язок припиняється після досягнення ОСОБА_5 повноліття або появи у нього до досягнення повноліття майна, достатнього для відшкодування шкоди.

7. Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку.

Згідно довідки про витрати на проведення судової експертизи загальний розмір витрат становить 10177,92 грн, які підлягають стягненню в силу ст. 124 КПК України із законного представника неповнолітнього обвинуваченого, оскільки неповнолітній обвинувачений не отримує самостійного доходу.

Питання щодо речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України. При цьому, бензопилу марки «ProGraft» моделі «GS-50», два дерев`яних гужових вози, які належать ОСОБА_6 слід повернути останній відповідно до п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України, оскільки власник не знала і не могла знати про їх незаконне використання.

Арешт, накладений на речові докази ухвалою слідчого судді, підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 373-374 КПК України, суд

ухвалив:

Неповнолітнього ОСОБА_5 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України та призначити йому покарання:

-за ч. 2 ст. 246 КК України, із застосуванням ст. 69 КК України, у виді пробаційного нагляду на строк 1 рік з покладанням обов`язків, передбачених ч. 2, п. 4 ч. 3 ст. 59-1 КК України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою;

-за ч. 4 ст. 246 КК України, із застосуванням ст. 69 КК України, у виді пробаційного нагляду на строк 1 рік 6 місяців з покладанням обов`язків, передбачених ч. 2, п. 4 ч. 3 ст. 59-1 КК України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України, за сукупністю кримінальних правопорушень шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим покаранням, остаточно призначити ОСОБА_5 покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік 6 (шість) місяців з покладанням обов`язків, передбачених ч. 2, п. 4 ч. 3 ст. 59-1 КК України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

Строк покарання у виді пробаційного нагляду ОСОБА_5 обчислювати з дня постановки на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі органу, повноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, Шепетівська міська територіальна громада Хмельницької області до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відшкодування шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області 583 326,93 (п`ятсот вісімдесят три тисячі триста двадцять шість гривень 93 копійки) гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Шепетів. мтг/24062100, номер рахунку (IBAN) UA0022777, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

У разі відсутності в неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , майна, достатнього для відшкодування завданої ним матеріальної шкоди в сумі 583 326,93 (п`ятсот вісімдесят три тисячі триста двадцять шість гривень 93 копійки) гривень, стягнути цю шкоду в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі з матері неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючої по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , які зарахувати на рахунок Шепетівської міської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Шепетів. мтг/24062100, номер рахунку (IBAN) UA0022777, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, і такий обов`язок припиняється після досягнення ОСОБА_5 повноліття або появи у нього до досягнення повноліття майна, достатнього для відшкодування шкоди.

Речові докази: 0,9 куб.м сироростучих дерев породи «дуб», що зберігаються в помічника лісничого ОСОБА_19 - передати Кам?янківському лісництву Шепетівського надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України», бензопилу марки «ProGraft» моделі «GS-50», що зберігається в камері зберігання речових доказів Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, два дерев`яних гужових вози, що зберігаються у ОСОБА_6 - повернути ОСОБА_6 .

Скасувати накладений на речові докази арешт ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04.02.2025.

Стягнути з ОСОБА_6 витрати за проведення судової експертизи у сумі 10 177,92 грн у дохід держави.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення вироку. Апеляційна скарга подається через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області.

Копію вироку, після його проголошення, негайно вручити обвинуваченому та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

В умовах дії воєнного стану після складання та підписання повного тексту вироку суд має право обмежитися проголошенням його резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту вироку в день його проголошення.

Суддя ОСОБА_1