УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в рамках кримінального провадження № 0003193 від 18.09.2025 клопотання про накладення арешту на майно,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, згідно з яким просить накласти арешт на майно в рамках кримінального провадження № 0003193 від 18.09.2025, а саме на грошові кошти у безготівковому вигляді, що знаходяться на рахунку НОМЕР_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Ощадбанк» , за адресою: 01023, м. Київ, вул. Госпітальна, 12г, шляхом заборони розпорядження грошовими коштами, та зупинення видаткових операцій за рахунком, із зобов`язанням службових осіб банківської установи надати органу досудового розслідування довідку про залишок коштів на вказаних рахунках до дня накладення арешту.

Зі змісту клопотання вбачається, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Шевченківської окружної прокуратури м. Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003193 від 18.09.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2025 невстановлені особи, в період часу з 12 год 20 хв по 17 год 34 хв, шляхом обману, перебуваючи в невстановленому місці, здійснили переказ грошових коштів у розмірі 11 325 793 (одинадцять мільйонів триста двадцять п`ять тисяч сімсот дев`яносто три) грн 22 коп. з рахунку НОМЕР_3 , який належить ТОВ "ГІПРО ІНЖИНІРИНГ", , яка знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 26, чим завдали матеріального збитку в особливо великих розмірах.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що в подальшому частина грошових коштів була перерахована на рахунок ФОП ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , відкритий у АТ «Ощадбанк».

На підставі викладеного, постановою слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 25.09.2025 згадане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому у зв`язку із необхідністю забезпечення збереження речових доказів прокурор просить накласти арешт на таке майно.

В судове засідання прокурор не прибув, при цьому просив розглянути дане клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.

Особа-володілець майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки майно тимчасово не вилучалось, а тому суд вважає за можливе, згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, провести розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, слід дійти висновку такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, Шевченківським УП ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Шевченківської окружної прокуратури м. Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003193 від 18.09.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до клопотання органом досудового розслідування встановлено достатні підстави вважати, що частина грошових коштів, отриманих шахрайським шляхом, в подальшому була перерахована на рахунок ФОП ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , відкритий у АТ «Ощадбанк».

Також в суді встановлено, що постановою слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 25.09.2025 майно, що є предметом клопотання, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0003193 від 18.09.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В той же час, ані зі змісту клопотання про арешт майна, ані з інших матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання, не вбачається можливим встановити, що грошові кошти, які розміщені на вказаних рахунках, мають саме кримінально-протиправну природу, та можуть відповідати критеріям, визначеним у статті 98 КПК України.

Доказами, на який фактично посилається сторона обвинувачення, є рапорт, відповідно до якого грошові кошти переведені з рахунку юридичної особи (ТОВ «Вітро Плюс») на рахунок фізичної особи (фізичної особи-підприємця), однак такий доказ не є безумовним підтвердженням набуття коштів суб`єктом саме протиправним шляхом, і що саме ці грошові кошти є такими, які особа отримала внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Що ж стосується постанови слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 25.09.2025 про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні № 0003193 від 18.09.2025 майна, на яке прокурор просить накласти арешт, то слід зазначити, що в цій постанові не наведено обґрунтованих даних, які б безсумнівно вказували, що зазначене майно, відповідно до ст. 98 КПК України, має реальні ознаки речового доказу.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Керуючись вимогами ст. 117, 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0003193 від 18.09.2025, а саме на грошові кошти у безготівковому вигляді, що знаходяться на рахунку НОМЕР_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Ощадбанк» , за адресою: 01023, м. Київ, вул. Госпітальна, 12г.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_5