Провадження № 1-кс/369/2683/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2025 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000107 від 11.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 239, ч.1 ст. 275, ч. 3 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000107 від 11.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 239, ч.1 ст. 275, ч. 3 ст. 358 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СД ВП № 1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області перебувало кримінальне провадження № 0000049 від 06.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 275 КК України.

Крім того, у провадженні СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області перебувало кримінальне провадження № 0000126 від 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Зазначені кримінальні провадження процесуальним керівником об`єднані в одне за спільним номером 0000107, досудове розслідування у якому здійснюється СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області.

В ході досудового розслідування встановлено, що Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Бучанського району Київської області () проведено публічну закупівлю, предметом якої є «Будівництво КНС та двох напірних каналізаційних трубопроводів по вул. Балукова в с. Крюківщина Бучанського району Київської області» на суму 79 897 940,80 грн (з ПДВ).

За результатами проведення публічної закупівлі UA-2024-08-29-001853-a між Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Бучанського району Київської області (Замовником) в особі міського голови ОСОБА_4 та ТОВ «Будівельна Компанія АЛЬЯНСБУДПРОМ» () (Підрядник) в особі директора підприємства ОСОБА_5 укладено договір про закупівлю робіт (договір підряду) № KV07_03_W від 04.10.2024 на суму 78 395 783,83 грн. Предметом даного договору є «Будівництво КНС та двох напірних каналізаційних трубопроводів по вул. Балукова в с.Крюківщина, Бучанського району Київської області»

Зібраними матеріалами встановлено, що упродовж 20242025 років невстановлені на даний час службові особи виконавчого комітету Вишневої міської ради Київської області, ймовірно діючи за попередньою змовою з представниками суб`єктів господарювання ТОВ «Естет Буд», ТОВ «Центр комплексних експертиз проєктів», ТОВ «Альянсбудпром» та посадовими особами Державної інспекції архітектури та містобудування України, з корисливих мотивів та в інтересах третіх осіб, реалізували незаконну схему погодження будівництва, проведення експертиз, отримання дозволу та початку будівництва об`єкта інженерної інфраструктури каналізаційної насосної станції (далі - КНС) та двох напірних каналізаційних трубопроводів на території земель водного фонду, що входять до прибережної захисної смуги водного об`єкта (річки) в адміністративних межах с. Крюківщина, Бучанський район, Київська область.

При цьому, службовими особами органу місцевого самоврядування та проєктною організацією ТОВ «Естет Буд» умисно не було ініційовано процедуру оцінки впливу на довкілля (далі - ОВД), яка є обов`язковою відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», з огляду на те, що будівництво передбачало прокладання трубопроводів на землях водного фонду.

Слід зауважити, що відповідно до інформації з Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра Державного агентства водних ресурсів України за географічними координатами: 50.367851, 30.358728 знаходиться річка Сіверка (відноситься до категорії мала річка згідно ст. 79 Водний кодекс України) з нормативною прибережною захисною смугою шириною 25м (ст. 60 Земельного кодексу України, ст. 88 Водного кодексу України).

Річка Сіверка (права притока р. Дніпро) бере свій початок у селі Крюківщина, протікає у південно-східному напрямку через села Юрівка, Віта-Поштова, Круглик, Кременище, Ходосівка, через південно-східну околицю с. Лісники, Віту-Литовську і впадає в річку Дніпро. Довжина річки 30 км, площа басейну 238 км?.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 3 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає:

- видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду.

Незважаючи на відсутність висновку з ОВД, експертна організація ТОВ «Центр комплексних експертиз проєктів» надала позитивний експертний звіт, у якому не було відображено екологічно важливі особливості розміщення об`єкту, зокрема те, що ділянка розташована у прибережній захисній смузі водного об`єкта.

В подальшому, на підставі неповного та сфальсифікованого пакету документації, ДІАМ України видала дозвіл на будівництво, а саме Дозвіл на виконання будівельних робіт № ІУ94 від 17.10.2024, без перевірки відповідності об`єкта екологічному законодавству.

У січнілютому 2025 року будівельною організацією ТОВ «Альянсбудпром», за участі посадових осіб замовника та підрядника, було розпочато земляні та інші роботи, пов`язані з прокладанням трубопроводів і спорудженням КНС, зокрема здійснено зняття ґрунтового шару у межах прибережної захисної смуги, розкопування русла річки, поглиблення дна та втручання у гідрологічний режим водного об`єкта, без відповідного екологічного висновку, дозволів на спеціальне водокористування та дотримання екологічних вимог.

Зазначені дії в сукупності створюють реальну загрозу довкіллю, водному балансу території та можуть мати незворотні наслідки для гідрологічного режиму річки.

Крім цього встановлено, що під час реалізації будівельного проєкту з прокладання інженерних мереж каналізаційної насосної станції (КНС) та двох напірних каналізаційних трубопроводів на території в межах вул. Балукова в с. Крюківщина Бучанського району Київської області, службові особи Вишневої міської ради, ймовірно за попередньою змовою з представниками підрядної організації, самовільно зайняли земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:5063 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства без погодження з власником та без дотримання встановленої законом процедури.

В подальшому земельні ділянки з кадастровими номерами :01:007:5063, :01:007:0023 та :01:007:5018 було об`єднано, в результаті чого було утворено кінцеву земельну ділянку з кадастровим номером :01:007:0044.

Право приватної власності на зазначену ділянку належить ОСОБА_6 , яка не надавала будь-яких дозволів, погоджень або згоди на проведення будь-яких будівельних чи земляних робіт, розміщення мереж або доступ третіх осіб до своєї земельної ділянки. Водночас, без будь-яких правових підстав:

на земельній ділянці або в її безпосередній межі проведено розкопування, зняття ґрунтового шару та монтаж інженерних комунікацій (трубопроводу);

не було здійснено викупу, встановлення земельного сервітуту чи укладення договору про доступ до елементів інфраструктури, всупереч вимогам Земельного кодексу України;

відсутній будь-який правовий акт (рішення, угода або рішення суду), який би надавав дозвіл або передбачав зміну цільового призначення землі;

власниця не була поінформована та не погоджувала жодних меж робіт, що підтверджується Витягом з Державного земельного кадастру

№ НВ-025 від 02.06.2025

19.08.2025 проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0044, яка розташована по вул. Балукова в с. Крюківщина Бучанського району Київської області, за результатом якого встановлено, що на даній земельній ділянці проводиться прокладання інженерних мереж каналізаційної насосної станції (КНС) та двох напірних каналізаційних трубопроводів, проте встановлено, що вказані роботи частково проводяться на території водного об`єкту (р. Сіверка) на прибережній зоні, а саме: зняття грунтового покриву приблизною глибиною 2м, прокладання каналізаційних мереж. Також встановлено порушення водного режиму об`єкту (р. Сіверка).

Виходячи з вищевказаного існує достатньо підстав вважати що вказані будівельні роботи проводяться всупереч вимогам чинного законодавства у сфері охорони довкілля, чим ймовірно завдано непоправної шкоди.

Вказане майно визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

Прокурор в судовому засіданні клопотання не підтримав. Повідомив, що справу про арешт донної земельної ділянки 16.09.2025 року передано за підслідністю до Бучанської обласної прокуратури Київської області, а тому повноваження для підтримання клопотання в суді у прокурора відсутні. Клопотання про арешт майна покладав на розсуд суду.

Власник майна в судове засідання не з`явилася. До суду направила заперечення, щодо накладення арешту на майно.

Відповідно до ч. 2. ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вирішуючи питання про арешт майна та враховуючи правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння що підпадає під ознаки діяння передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням неправомірної вигоди яка отримана юридичною особою розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження наслідки арешту майна для підозрюваного обвинуваченого засудженого третіх осіб.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV, в редакції від 02.12.2012 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч . 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження у відповідності до вимог КПК України, судовою процедурою гарантується дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при вирішенні питання про арешт майна з метою прийняття законного та обґрунтованого рішення, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, необхідно враховувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Однак, зазначених вимог закону прокурор, у клопотанні про арешт майна, не дотримався.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Статтею 98 КПК України визначено що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення зберегли на собі його сліди або містять інші відомості які можуть бути використані як доказ факту чи обставин ще встановлюються під час кримінального провадження в тому числі предмети що були об`єктом кримінально протиправних дій гроші цінності та інші речі набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що жодних об`єктивних даних, які б підтверджували, що нерухоме майно, а саме зазначена в клопотанні про арешт майна, а саме земельну ділянку загальною площею 0, 6336 га., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:007:0044, належне на праві приватної власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , із забороною його відчуження та розпорядження, а також об`єкти незавершеного будівництва каналізаційної насосної станції (КНС) та двох напірних каналізаційних трубопроводів, які будуються на та поряд земельної ділянки із кадастровим номером :01:007:0044 із забороною їх подальшого будівництва та експлуатації, з наданих матеріалів не вбачається.

Таким чином, прокурором не доведено, що в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на земельну ділянку площею земельну ділянку загальною площею 0, 6336 га., що розташована за адресою: Київська область, Бучанський район, с. Крюківщина, вул. Балукова, кадастровий номер :01:007:0044 та об`єкти незавершеного будівництва каналізаційної насосної станції (КНС) та двох напірних каналізаційних трубопроводів, які будуються на та поряд земельної ділянки із кадастровим номером :01:007:0044 із забороною їх подальшого будівництва та експлуатації, є необхідним, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000107 від 11.04.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 239, ч.1 ст. 275, ч. 3 ст. 358 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали складено 18.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_7