Справа №760/933/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2026 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001348 від 10.12.2025, відносно підозрюваної

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Рівне, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , незаміжньої, офіційно не працевлаштованої,

якій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001348 від 10.12.2025, відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Слідчим управління ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001348 від 10.12.2025, у якому 18.01.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто у державній зраді, а саме у діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом наданні іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинене в умовах воєнного стану.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22.12.2025 року при невстановлених досудовим розслідуванням обставин, ОСОБА_4 , будучи громадянкою України, розуміючи факт захоплення та подальшого утримання рф тимчасово окупованих території, усвідомлюючи проведення активної підривної діяльності проти України представниками спецслужб, бажаючи допомогти спецслужбам рф та зробити свій особистий внесок на шкоду територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності та державній безпеці України, в порушення вимог ст. 65 Конституції України, якою передбачено обов`язок громадян України щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України вступила у злочинну змову з невстановленою досудовим розслідуванням особою, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 ».

Далі, 28.12.2025 року ОСОБА_4 за вказівкою невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 » прибула в Одеську область, с. Великодолинське, де повинна була заселитися до

«Міні-готель Hostel», за адресою:

Одеська область, с. Великодолинське, вул. Чорноморська 102 , в номер з видом на об`єкт залізничної інфраструктури.

Після цього, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 30.12.2025 року на виконання вказівки невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 », з використанням заздалегідь підготовленого знаряддя вчинення злочину, а саме: «Xiaomi Redmi 13», IMEI 1 №: НОМЕР_1 , IMEI 2 №: НОМЕР_2 та сім-картку мобільного оператора «Vodafone» з номером: НОМЕР_3 встановила застосунок під назвою « ОСОБА_9 », який надає можливість іншим користувачам отримувати віддалений доступ до зазначеного мобільного телефона, а також застосунок під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », який надає можливість проводити прямі трансляції з мобільного телефона у всесвітній мережі «Інтернет».

Однак, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин

ОСОБА_4 , 30.12.2025 року за вказівкою невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 » направилася до закладу з назвою «Кафе 24», яке знаходиться за адресою: Одеська область, с. Молодіжне, вул. Волна 21 лінія, за координатами НОМЕР_6, з видом на залізничну інфраструктуру для подальшої фіксації переміщення потягів з можливістю ідентифікації їх за типом (вантажний чи пасажирський) на свій особистий телефон «Samsung A04E», IMEI №№ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 .

Так, реалізуючи злочинний умисел ОСОБА_4 знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , за координатами НОМЕР_6 в закладі з назвою «Кафе 24» за вказівкою невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 », за допомого особистого мобільного телефону «Samsung A04E», IMEI №№ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , здійснила фіксацію руху потягу, а також додатково вказавши, що проїхав вантажний потяг та за допомогою застосунку Google Maps зробивши скріншот місцевості вказала стрілкою напрямок руху потягу та відправила даний запис, разом зі скріншотом невстановленій досудовим розслідуванням особі, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 ».

Надалі, 16.01.2025 року ОСОБА_4 отримала вказівку від невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_11 » з обліковим записом « ОСОБА_12 », аккаунт якої пов`язаний з ім`я користувача « ОСОБА_7 » з обліковим записом « ОСОБА_8 » про необхідність вирушити до Чернігівської обл., м. Мена, для виконання наступних завдань куратора, на яке ОСОБА_4 надала згоду.

Після чого 16.01.2025 року, у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_4 , виїхала до Чернігівської обл., м. Мена, та зняла житло по АДРЕСА_4 .

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 16.01.2025 року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , на виконання вказівки невстановленої досудовим розслідуванням особи, яка використовує в застосунку «Телеграм» ім`я користувача « ОСОБА_11 » з обліковим записом « ОСОБА_12 », з використанням заздалегідь підготовленого знаряддя вчинення злочину умисно обладнала пункт нагляду за вулицею Сіверський шлях з координатами: НОМЕР_8 в Чернігівській обл., м. Мена, використовуючи мобільний телефон «Xiaomi Redmi 13», IMEI 1 №: НОМЕР_1 , IMEI 2

№: НОМЕР_2 разом з павербанком для забезпечення безперебійної роботи, під`єднавши його до глобальної мережі інтернет, надавши за допомогою застосунку під назвою «Rust Desk» доступ до зазначеного мобільного телефона невстановленому досудовим розслідуванням колу осіб, а також запустивши за допомогою застосунку під назвою «Astra Streaming Studio» пряму трансляцію, яка була поширена серед невстановленого досудовим розслідуванням кола осіб у всесвітній мережі «Інтернет».

Відповідно до відповіді Військової частини НОМЕР_7 Збройних сил України (№ 2659/2/59 від 17.01.2026 року) автомобільним шляхом вздовж м. Мена Чернігівської області, зокрема вулицею Сіверський шлях за координатами НОМЕР_8, здійснюється систематичне переміщення особового складу та військової техніки Сил оборони України, у тому числі 17.01.2026 в проміжок часу з 14:00 по 15:15 год. відбулося переміщення по вул. Сіверський шлях.

Таким чином, ОСОБА_4 здійснила збір та поширення інформації про розташування Збройних Сил України, з використанням мобільного телефону «Xiaomi Redmi 13», IMEI 1 №: НОМЕР_1 , IMEI 2 №: НОМЕР_2 , тобто вчинила діяння, на шкоду територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності та державній безпеці України шляхом наданні іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану.

17.01.2026 ОСОБА_4 затримана в порядку ст. 208 КПК України та 18.01.2026 їй повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Обрання відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_4 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 15 років або довічним позбавленням волі, тому підозрювана з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до чинного законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон або окупованої території. Також слід врахувати вік підозрюваної, яка в умовах воєнного стану може безперешкодно виїхати за межі України, що згідно з п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком;

2) Також існує ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі, які можуть бути знайдені та визнані у встановленим законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органами досудового розслідування не розпочато досудове розслідування.

У разі незастосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, остання буде в змозі знищити (видалити дистанційно з іншого пристрою відомості листування щодо інструктажу на вчинення кримінального правопорушення), сховати та спотворити будь-які предмети та речі, що мають істотне значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

3) Крім цього, під час подальшого досудового розслідування вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 , для ухилення від можливої кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідків, експерта, у кримінальному провадженні, а також інших осіб, яким відомі обставини скоєння злочину.

На теперішній час органом досудового розслідування не встановлені всі особи, причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також, свідки, покази яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тому у випадку не обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, створить передумови для продовження спілкування останнього з зазначеними особами, у тому числі шляхом незаконного впливу на достовірність їх показань у даному кримінальному провадженні, що згідно з п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризиком.

Слід також зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків та експертів залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Тобто ризик впливу на вказаних осіб існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

4)Також існує ризик перешкоджання підозрюваною кримінальному провадженні іншим чином у випадку не застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема зміни місця проживання, що впливатиме на строки проведення досудового розслідування тощо;

5)Також, існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , враховуючи характер та спосіб вчинених підозрюваним дій, специфіку кримінального правопорушення та способи конспірації, які застосовувались при його вчиненні слід вважати, що без застосування до підозрюваної запобіжного заходу остання зможе продовжити вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, а також інші кримінальні правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Враховуючи доводи клопотання, слідчий просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні, наполягав на його задоволенні.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили відмовити у застосуванні відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки повідомлена підозра є необґрунтованою, а ризики недоведеними.

На запитання слідчого судді підозрювана ОСОБА_4 повідомила, що дійсно за винагороду через месенджер телеграм відправляла відомості з координатами за вказівною особи, з якою вона вела переписку, наразі усвідомлює протиправний характер своїх дій.

Дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, підозрюваної та її захисників, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що Слідчим управління ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001348 від 10.12.2025, у якому 18.01.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто у державній зраді, а саме у діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом наданні іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинене в умовах воєнного стану.

18.01.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а саме у державній зраді, тобто у діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинене в умовах воєнного стану.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні в копіях: рапорт про виявлене кримінальне правопорушення, інформація про особу ОСОБА_4 , інформація про виконання доручення, протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17.01.2026, протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 17.01.2026, протокол обшуку від 17.01.2026, протокол затримання підозрюваної ОСОБА_4 від 18.01.2026, протокол огляду від 18.01.2026, предметом якого був мобільний телефон, належний ОСОБА_4 , на якому виявлено листування з абонентом « ОСОБА_7 », « ОСОБА_15 », « ОСОБА_16 »; протокол огляду предмету від 18.01.2026.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Між тим, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено, що існують ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначає слідчий у поданому клопотанні (ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за вчинення якого підозрюваній може загрожувати покарання у виді довічного позбавлення волі, у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості останньої у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, підозрювана може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин справи, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці вказаних ризиків, слідчим суддею враховувало те, що підозрюваній відомі анкетні дані свідків, у даному кримінальному провадженні, що вказує на те, що підозрювана може вживати заходів, спрямованих на вплив на вказаних осіб з метою зміни останніми своїх показів, наданих слідчому.

Крім того, на даний час органом досудового розслідування не встановлено всі речі (речових доказів) та документи, які могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можливо використати, як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, саме на вказаній стадії досудового розслідування підозрювана ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може знищити або сховати вказані матеріальні об`єкти та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На теперішній час у кримінальному провадженні не встановлено коло осіб, які можуть бути причетними до вчинення кримінального правопорушення, з якими підозрювана може підтримувати зв`язок, перебуваючи на умовах менш обтяжливого запобіжного заходу, та продовжити вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється чи вчинити нове.

При постановленні ухвали, слідчим суддею враховано особу підозрюваної, яка раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, має зареєстроване місце проживання у Рівненській області, офіційно не працевлаштована, незаміжня, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні немає, що вказує на відсутність у підозрюваної стійких соціальних зв`язків.

На переконання слідчого судді, із врахуванням стадії досудового розслідування даного кримінального провадження, та обґрунтованості повідомленої підозри, існування ризиків, про які зазначав слідчий суддя в мотивувальній частині ухвали суду, належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити запобіжний захід у вигляді тримання пі вартою. Інший, менш обтяжливий запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної на даній стадії досудового розслідування, адже наразі, як повідомив прокурор, вчиняється ряд слідчий та процесуальних дій, спрямованих на розслідування кримінального правопорушення, та встановлення кола осіб, причетних до його вчинення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Пунктом 5 частини першої статті 176 КПК України передбачено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, та враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя вважає доцільним застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.03.2026 року включно без визначення розміру застави.

Із врахуванням вищевикладеного, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 186, 193, 194, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого, - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18 березня 2026 року включно, без визначення розміру застави.

Встановити строк дії ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - до 18 березня 2026 року включно.

Підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1