Справа № 953/9704/25
н/п 1-кс/953/6344/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

Секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

За участі заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР

ВСТАНОВИВ:

15.09.2025 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви від 18.08.2025 року.

Вимоги скарги обґрунтовані тим, що 18.08.2025 року він подав заяву до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області з обставинами, які вказують на вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст. 151-1 КУпАП. На його звернення йому було надано відповідь від 03.09.2025 року, що ознак кримінального правопорушення не виявлено, дана заява розглянута відповідно до ЗУ «Про звернення громадян». Ці обставини вимусили його звернутись до суду зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України та просить зобов*язати посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснити перевірку фактів та розпочати досудове розслідування.

Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 16.09.2025 року відкрито провадження за даною скаргою та призначено судове засідання.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 доводи скарги підтримав, просив її задовольнити. Вказував, що з приводу недопуску до квартири та вселення в нього розглядається в Київському районному суді м. Харкова цивільний позов , оскільки його не пускають до квартири співвласники і тому він також звернувся з заявою до поліції.

Представник ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, ніяких заяв до судового засідання не подав.

Частиною 3 статті 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У відповідності до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу, вислухавши заявника, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо у заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за якими приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до приписів закону реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Згідно наданих до скарги відомостей вбачається, що ОСОБА_3 18.08.2025 року звернувся до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області із заявою, з посиланням на вимоги ст. 151-1 ч.1 КУпАП.

Згідно відповіді ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 03.09.2025 року дана заява розглянута відповідно до ЗУ «Про звернення громадян» та зазначено, що ознак кримінального правопорушення в зверненні не виявлено.

Передбачений вимогами КПК України строк на звернення до суду зі скаргою заявником не пропущений.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Таким чином, перевіривши скаргу, отримані відомості з ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, слідчий суддя зазначає, що підстав для задоволення скарги немає, оскільки в наданих до суду даних (скарга, відповідь) не вбачаються відомості щодо об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а тому і підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає.

Також, слідча суддя звертає увагу на те, що заявником не надано ані під час звернення до суду зі скаргою, ані під час судового засідання заяву від 18.08.2025 року, що також перешкоджає перевірити слідчому судді доводи заявника щодо наявності ознак кримінального правопорушення, а посилання у скарзі на вимоги ст. 151-1 КУпАП спростовують наявність цих ознак.

Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» передбачає, що найбільш складним і неоднозначним питанням, яке характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг, є правова оцінка заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення. У слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи. Згідно з першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину. У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях вносяться лише визначені як такі, що на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Реалізація другого підходу, крім іншого, допускає розгляд заяв, які не містять таких відомостей, у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян».

Наведена правова позиція також закріплена у висновку Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

Також, зазначаю, що правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення, наділений орган досудового слідства.

Враховуючи вищевикладене, а також положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга за обставин, викладених в ній, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та зобов*язання внести відомості до ЄРДР за заявою від 18.08.2025 року згідно вимог ст. 151-1 КУпАП, провести досудове розслідування залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1