У Х В А Л А

про арешт майна

28 листопада 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000264 від 13.08.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України,

встановив:

27.11.2025 року в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду міста Полтави надійшло клопотання сторони кримінального провадження - прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що узгоджується з положеннями ст. 107 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши його матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Полтавською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000264 від 13.08.2025 року за фактом вчинення невстановленими мешканцями Полтавської області в особливий період перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань - територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Полтавської області, шляхом поширення інформації в мережі Інтернет, тобто, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що поширення інформації про місце перебування спільних груп та екіпажів співробітників Полтавського ОМТЦК та ГУНП в Полтавській області здійснюється окремими мешканцями м. Полтави через Інтернет-сервіс (мессенджер) «Telegram», в якості активних учасників груп та адміністраторів.

В ході виконання доручення, в порядку ст.ст. 39-41 КПК України, оперативним підрозділом отримано інформацію, що до вказаної діяльності причетний громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який безпосередньо, через можливості власного аканту, зареєстрованого під мережевим ім`ям «FWD», поширює у чаті загальнодоступної Telegram-спільноті під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 », телеграм-каналу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 » текстові повідомлення щодо місць знаходження спільних груп та екіпажів співробітників ІНФОРМАЦІЯ_4 та ГУНП в Полтавській області, з метою інформування громадян, які підлягають військовому обліку та призову, для можливості їх ухилення від мобілізації.

27.11.2025 року на підставі ухвали слідчого судді Шеченківського районного суду м. Полтави від 20.11.2025 №1-кс/554/13201/25 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон «Xiaomi M2101K9AG»: IMEI (1): НОМЕР_1 , IMEI(2): НОМЕР_2 , з сім-картами мобільного оператора ПрАТ «Водафон Україна»: НОМЕР_3 та ТОВ «Лайфсел» НОМЕР_4 .

Вищевказаний мобільний телефон постановою старшого слідчого від 27.11.2025 року визнано речовим доказом, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також необхідно провести комп`ютерно-технічну експертизу вказаного мобільного телефону, оскільки вони можуть містити відомості, що не можуть бути виявлені слідчим самостійно, у зв`язку із чим будуть передані до експертної установи.

Таким чином, з метою забезпечення проведення необхідних слідчих та інших процесуальних дій та в подальшому збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на вищевказане майно, що вилучене за адресою: АДРЕСА_2 .

Виходячи з положення ч. 2 ст. 170 КПК України «Накладення арешту на майно» п. 1): «Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів», що в даному випадку є дуже важливо і суттєво, так як для з`ясування обставин механізму розвитку дорожньо-транспортної пригоди та встановлення причинного зв`язку між діями учасників пригоди та наслідками, які настали, а в даному конкретному випадку спричинення смерті, що неможливо встановити без дослідження транспортних засобів на яких залишилися сліди кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Частина 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та відповідно до ч. 3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування кримінального провадження, для збереження слідової інформації, у зв`язку із забезпеченням проведення необхідних слідчих та інших процесуальних дій та встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також у зв`язку з тим, що вилучені речі визнано речовими доказами, клопотання необхідно задовольнити.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, у кримінальному провадженні № 0000264 від 13.08.2025 року, яке вилучено 27.11.2025 року за адресою: АДРЕСА_2 а саме, на мобільний телефон «Xiaomi M2101K9AG»: IMEI (1): НОМЕР_1 , IMEI(2): НОМЕР_2 , з сім-картами мобільного оператора ПрАТ «Водафон Україна»: НОМЕР_3 та ТОВ «Лайфсел» НОМЕР_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_5