Провадження №: 1-кс/752/252/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2026 м.Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000632 від 14.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в :

08.01.2026 до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить накласти на ноутбук Apple Macbook Air синього кольору, номер моделі A3113, s/n HRWJP7XP9V; ноутбук Apple Macbook Air сріблястого кольору, номер моделі A1466 EMC 3178, s/n FVFWRC22J1WK; мобільний телефон марки Apple Iphone 17 pro, MG8K4X/A, s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 ; флеш-носій типу електронного гаманця Ledger Nano X рожевого кольору, що були вилучені під час проведення обшуку 25.12.2025 у приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування, в рамках кримінального провадження, відомості щодо якого 14.05.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000632, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво за додержанням законності під час проведення досудового розслідування здійснюється Київською міською прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території міста Києва та Київської області діє організована група, учасники якої протягом 2024-2025 років за допомогою підконтрольних веб-ресурсів, груп/акаунтів у соціально орієнтованих мережах «Facebook» та «Instagram», каналах/акаунтах в месенджері «Telegram», таргетованої реклами, арбітража трафіку та ін. способів розміщуються рекламні повідомлення із посиланням на фіктивні бінарні опціони, азартні ігри в електронних (віртуальних) казино, букмекерські контори, крипто-інвестиційні проєкти та ін.), привласнюють (в тому числі шляхом обману та/або зловживання довірою) кошти громадян України та іноземців під виглядом їх участі в інвестиційних проектах, з подальшою легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час учасники організованої групи, переслідуючи мотиви незаконного збагачення, розробили план вчинення кримінальних правопорушень, відомий всім учасникам, який полягав у заволодінні чужим майном шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, а саме грошовими коштами з банківських карток громадян, які перебувають на території Європейського Союзу.

Встановлено, що учасники угрупування за допомогою підконтрольних веб-ресурсів, груп/акаунтів у соціально орієнтованих мережах «Facebook» та «Instagram», створенням відеоконтенту у «TikTok», «Youtube», створенням публікацій у «Twitter», «LinkedIn», використанням таргетованої реклами у «Вконтакте» (внесений до санкційного списку), пошукових системах: Google, Bing, Yandex (внесений до санкційного списку), каналах/акаунтах в месенджерах «Telegram», «WhatsApp», «Viber» та ін. способів розміщують рекламні повідомлення із посиланням на фіктивні бінарні опціони, азартні ігри в електронних (віртуальних) казино, букмекерські контори, крипто-інвестиційні проекти та ін.).

Потерпілі, будучі введені в оману невстановленими досудовим розслідуванням особами при переході за вказаними посиланнями потрапляють до реєстрації особистого віртуального кабінету, з якого в подальшому надається доступ до начебто ексклюзивно розробленої віртуальної платформи. Після підтвердження реєстрації зацікавленим особам пропонується поповнити рахунок шляхом перерахування коштів з різноманітних платіжних систем, криптовалют, а також платіжних карток міжнародних платіжних систем Visa, MasterCard та ін. на заздалегідь відкриті невстановленими особами рахунки.

У подальшому, після здійснення переводу грошових коштів, користувачу (потерпілому) надається логін та пароль для входу, розроблені платформи за своїми характеристиками є емуляцією аналогічних платформ і лише візуально відображають дії користувача. Кошти, які перераховуються користувачами на підконтрольні рахунки, електронні гаманці та ін. розподіляються між учасниками злочинної групи без сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

Також, представниками угрупування, у протиправній діяльності використовується велика кількість облікових записів в платіжних сервісах онлайн банкінгу, значна частина облікових записів в соціальних мережах «Facebook», «Instagram» та ін., зокрема: облікові записи, які реєструється власноручно від імені третіх осіб, так званні «автореги» (зареєстровані в автоматичному режимі обліковий запис, створюються масово, бувають як із фото так і без); орендовані аккаунти - облікові записи знайомих та друзів, а також аккаунти, які надаються в оренду за певну плату третіми особами; логи - облікові записи третіх осіб, доступ до яких викрадено з використанням соціальної інженерії або шкідливого програмного забезпечення.

Крім того, для арбітражу трафіку, учасниками угрупування використовуються банківські картки третіх осіб, т.зв. «дропів», які в свою чергу прив`язуються до рекламних кабінетів у соціальній мережі «Facebook».

В той же час встановлено, що представниками угрупування, з метою маскування проходження коштів, отриманих протиправним шляхом, проводиться реєстрація фізичних-осіб підприємців в податкових органах, відкриваються рахунки в банківських установах, відкриваються іноземні компанії та реєструються облікові записи у платіжних системах: Payonner, Soldo, Wise, Fillit для створення видимості легальної фінансово-господарської діяльності.

За отриманими даними, обсяги задекларованих доходів, відображених в податкових деклараціях платників податків не відображають реальні обсяги, об`єми проведених коштів та отриманого прибутку.

Також, з метою приховування та легалізації коштів, отриманих незаконним шляхом, акумулюють в віртуальних активах т.зв. «криптовалюті» на сервісах обміну криптовалют «BINANCE» та ін.

Зазначене підтверджується в ході допиту оперативного співробітника Служби безпеки України, з якого встановлено, що до протиправної діяльності причетні наступні особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_5 та інші на даний час невстановлені особи.

Разом з цим, в ході досудового розслідування надано доручення співробітниками Служби безпеки України на проведення слідчих (розшукових) дій, з метою встановлення осіб, які причетні до протиправної діяльності.

В ході виконання вказаного доручення встановлено, що на даний час до протиправної діяльності причетна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , соціальні мережі: ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Рольова участь в угрупуванні: згідно рольової участі в угрупуванні виступає т.зв. «Integration Specialist» - особа, яка відповідає за повний цикл інтеграції нових арбітражних команд у робочі процеси компанії (пособник).

25.12.2025 на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі, які належать ОСОБА_5 , які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а саме: ноутбук Apple Macbook Air синього кольору, номер моделі A3113, s/n HRWJP7XP9V; ноутбук Apple Macbook Air сріблястого кольору, номер моделі A1466 EMC 3178, s/n FVFWRC22J1WK; мобільний телефон марки Apple Iphone 17 pro, MG8K4X/A, s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 ; флеш-носій типу електронного гаманця Ledger Nano X рожевого кольору.

25.12.2025 слідчим СУ ГУНП у м. Києві винесено постанову про визнання речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засіданні просила задовольнити вказане клопотання.

Прокурором також долучено до матеріалів справи протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_5 .

Представник власника майна заперечував проти задоволення вказаного клопотання, вказував що докази причетності ОСОБА_5 до кримінального провадження - відсутні. У зв`язку з чим вилучене майно не відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України. Крім того, зазначив, що відомості викладені у протоколі долученому прокурором свідчать про торгівлю (купівлю продаж) об`ємів інтернет трафіку, однак жодним чином не вказують про протиправну діяльність ОСОБА_5 стосовно збору, розповсюдження баз персональних даних або будь-яких шахрайських дій.

Дослідивши матеріали клопотання вважаю клопотання таким, що не підлягає задоволенню зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування, в рамках кримінального провадження, відомості щодо якого 14.05.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000632, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво за додержанням законності під час проведення досудового розслідування здійснюється Київською міською прокуратурою.

25.12.2025 на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі, які належать ОСОБА_5 , які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а саме: ноутбук Apple Macbook Air синього кольору, номер моделі A3113, s/n HRWJP7XP9V; ноутбук Apple Macbook Air сріблястого кольору, номер моделі A1466 EMC 3178, s/n FVFWRC22J1WK; мобільний телефон марки Apple Iphone 17 pro, MG8K4X/A, s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 ; флеш-носій типу електронного гаманця Ledger Nano X рожевого кольору.

25.12.2025 слідчим СУ ГУНП у м. Києві винесено постанову про визнання речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог частини другої вказаної статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Частиною 10 вказаної статті передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1, 2 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею в судовому засіданні було встановлено, що матеріали клопотання не містять доказів, які б свідчили, що особа та її майно, на яке прокурор просить накласти арешт, має будь-яке відношення до кримінального провадження, що розслідується, та що воно є об`єктом злочинних посягань, предметом злочину, знаряддям вчинення злочину, здобуто злочинним шляхом, тощо.

Виходячи з цього, прокурором не доведено, що вилучений в ході обшуку ноутбук Apple Macbook Air синього кольору, номер моделі A3113, s/n HRWJP7XP9V; ноутбук Apple Macbook Air сріблястого кольору, номер моделі A1466 EMC 3178, s/n FVFWRC22J1WK; мобільний телефон марки Apple Iphone 17 pro, MG8K4X/A, s/n НОМЕР_1 , imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 ; флеш-носій типу електронного гаманця Ledger Nano X рожевого кольору на які прокурор просить накласти арешт має відношення до вищевказаного кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання прокурора про накладення арешту повинно відповідати вимогам статті 171 КПК України, то прокурор повинен неухильно їх дотримуватися. Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора повинно бути зазначено правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна. Вказана норма також узгоджується з статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Разом з цим, прокурором не доведено та слідчим суддею не встановлено підстав, визначених ч. 2 ст. 170 КПК України для накладення арешту на майно.

Посилання прокурора на те, що майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України є помилковим.

Іншої мети накладення арешту на майно прокурором не доведено та слідчим суддею не встановлено.

Клопотання прокурора не містить за своїм змістом правових підстав, за якими арешт майна в даному випадку є необхідним з метою виконання завдань в даному кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000632 від 14.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Повний текс ухвали проголошено 30.01.2026 о 10:15

Слідчий суддя: ОСОБА_1