Номер провадження 1-кс/175/1896/25
УХВАЛА

іменем України

02 грудня 2025 року селище Слобожанське

Слідчий суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 (дистанційно) розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні ЄРДР №0001176 від 25.06.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов6язання відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Дніпродзерджинськ Дніпропетровської області, громадянин України, освіта вища, одружений, має на утримані неповнолітню дитину, завідуючий консультативно-діагностичного відділення, лікар акушер-гінеколог КНП "Обласний перинатальний центр м.Краматорськ", зареєстрований АДРЕСА_1 , проживає АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.140 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, в якому просить обрати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, встановити ряд обов`язків, передбачених ст.194 КПК України

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч.2 ст.140 КК України, тобто у неналежному виконанні медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, чим спричинив тяжкі наслідки для неповнолітнього, за наступних обставин:

У період часу з 13 серпня 2014 року по теперішній час ОСОБА_5 працює в Комунальному некомерційному підприємстві «Обласний перинатальний центр м. Краматорськ» на посаді завідуючого консультативно-діагностичного відділення, лікарем акушер-гінекологом, тобто, відповідно до ст. 74 Закону України «Про основи законодавства України про охорону здоров`я» від 19.11.1992 є медичним працівником зі спеціальною освітою, та згідно з п. «а» ч. 1 ст. 78 вказаного Закону зобов`язаний надавати своєчасну та кваліфіковану медичну й лікарську допомогу.

Відповідно до наказу МОЗ України №417 від 15.07.2011 «Про організацію амбулаторної акушерсько-гінекологічної допомоги в Україні», розділу «Примірна посадова інструкція лікаря-акушера-гінеколога жіночої консультації» (п. 4) у своїй діяльності лікар акушер-гінеколог керується цим положенням, законодавчими, нормативними документами органів охорони здоров`я, посадовою інструкцією, а саме згідно з п. 7.7. зобов`язаний забезпечувати повне та систематичне обстеження вагітних із застосуванням клінічних, функціональних, лабораторних та ультразвукових методів дослідження з метою раннього виявлення материнської та перинатальної патології, вибору акушерської тактики в залежності від факторів акушерського та перинатального ризику та розробки плану ведення вагітності та пологів, забезпечення безпечного материнства.

Так, згідно з медичною документацією («Історія вагітності та пологів» № 897) під час спостереження за вагітністю ОСОБА_7 проведено 5 ультразвукових обстежень плода, 2 біохімічні скринінги, а також всі необхідні лабораторні обстеження, при цьому жодних відхилень розвитку та стану здоров`я плода виявлено не було. Таким чином, спостереження під час вагітності велося ретельно та в достатньому обсязі для виявлення вад та порушень розвитку плода (п. 2 (29) Висновку комісійної судово-медичної експертизи № 135/К від 19.07.2022).

02.06.2021 о 21:00 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звернулась до КНП «Обласний перинатальний центр м. Краматорськ», який розташований за адресою: м. Краматорськ, вул. Олекси Тихого, 17-П, у зв`язку зі скаргами на біль у животі та спині. Після проведення огляду черговий лікар ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_7 повернутись додому, оскільки розкриття шийки матки на той час було незначним.

03.06.2021 о 05:00 ОСОБА_7 стала відчувати регулярні перейми та поїхала до КНП «Обласний перинатальний центр м. Краматорськ» та о 05:50 прибула на санітарно-пропускний пункт.

Після того як ОСОБА_7 помістили на стаціонарне лікування, лікар акушер-гінеколог ОСОБА_5 провів огляд, в результаті якого було прийнято рішення, що не має необхідності тримати ОСОБА_7 в родовому відділенні, оскільки розкриття шийки матки на той час все ще залишалось незначним.

ОСОБА_7 приблизно о 08:00 повідомила ОСОБА_5 про болючі перейми та погане самопочуття, однак останній жодним чином не відреагував. ОСОБА_5 пояснив, що огляне її пізніше, близько 10:00. Однак о 09:05, коли біль став нестерпним, ОСОБА_7 зателефонувала лікарю ОСОБА_5 та попросила його знеболити перейми, якщо це можливо.

Після вищезазначеного за вказівкою ОСОБА_5 . ОСОБА_7 перевели до родового відділення, де вона перебувала під наглядом медсестр та акушера. ОСОБА_7 зробили знеболюючий укол та поставили крапельницю, що на деякий час знеболило перейми.

Згідно з медичною документацією («Історія вагітності та пологів» №897) амніотомію ОСОБА_7 проведено 03.06.2021 о 12:30 при повному розкритті шийки матки (амніотомія - хірургічний метод штучного розриву плодових оболонок та відходження навколоплідних вод). Води були чистими і прозорими, позбавленими будь-яких відтінків та чужорідних згустків. Після цього почались пологи, які тривали близько 30 хвилин.

Ведення пологів (нормальних) регламентується Наказом МОЗ України № 624 від 03.11.2008 (Нормальні пологи). Нормальні пологи - це одноплідні пологи зі спонтанним початком та прогресуванням пологової діяльності у терміні вагітності 37-42 тижні у потиличному передлежанні плода, перебіг яких відбувався без ускладнень протягом усього періоду пологів, при задовільному стані матері та новонародженого після пологів. Основною метою надання допомоги під час пологів є забезпечення безпечності для жінки та дитини при мінімальному втручанні в фізіологічний процес шляхом ретельного моніторингу стану матері, плода та прогресування пологів. Результати спостереження за прогресом пологів, станом матері та плода повинні заноситися лікарем акушер-гінекологом до партограми. Правильне заповнення та інтерпретація партограми сприяє ранньому виявленню відхилень перебігу пологів, відхилень у стані матері чи плода та допомагає своєчасно прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшої тактики ведення пологів та визначити обсяг необхідних втручань. Спостереження за станом роділлі і плода в І періоді пологів є оцінка стану плода (серцебиття) шляхом періодичної аускультації за допомогою акушерського стетоскопу, ручного доплерівського аналізатора або шляхом електронного фетального моніторингу (кардіотокографії), що було додержано ОСОБА_5 у І періоді пологів.

У ІІ-му періоді пологів роділлі ОСОБА_8 з 12:30 до 12:55 спостереження за станом плода шляхом запису кардіотокографії не проводився. Лікар ОСОБА_5 вислуховував серцебиття дитини стетоскопом і дані заносив у партограму. Згідно його запису виміряна частота серцевих скорочень плода була у межах норми і складала 120-140 уд./хв.

Оцінка стану плода в пологах проводиться за характером серцебиття плода (частота, звучність) та за характером навколоплідних вод (прозорі - забарвлені меконієм). Серцебиття вислуховується стетоскопом або проводиться кардіотокографія, при цьому показами для моніторингового контролю є порушення частоти серцевих скорочень плода, виявлені при аускультації або меконіальне забарвлення навколоплідних вод, але будь-яких з вище зазначених ознак страждання плода в пологах лікар, який їх вів, а саме ОСОБА_5 не виявив.

Таким чином, в даному випадку, з огляду на відсутність результатів об`єктивних методів реєстрації серцебиття плода (кардіотокографія) недоліком надання медичної допомоги у ІІ-му періоді пологів роділлі ОСОБА_8 слід вважати невірну оцінку частоти серцевих скорочень плода, що потягло невстановлення діагнозу дистресу плода та асфіксії навколоплідними водами.

Тобто вже на початку переймів ще ненароджена дитина почала захлинатися меконіальними водами, що викликало гіпоксичне пошкодження центральної нервової системи плоду та стало першопричиною всіх інших патологій. Отже, якби лікарем ОСОБА_5 була правильно виміряна частота серцевих скорочень плода, це дозволило б негайно відреагувати на ускладнення та прийняти рішення щодо подальшого алгоритму ведення пологів.

Згідно з висновком експерта № 135/К від 19.07.2022 у випадках гострої асфіксії плода патологічні зміни в організмі розвиваються протягом 3-8 хвилин, однак, якщо б лікар ОСОБА_5 , який вів пологи, діагностував ознаки дистресу плода та асфіксії в ІІ-му періоді пологів та відреагував би на їх пришвидшенням (накладання акушерських щипців або вакуум-екстракція), то можливо було б уникнути або зменшити об`єм негативних наслідків впливу кисневого голодування на організм дитини (п. 7).

Наслідками вищевказаних неправильних дій лікаря ОСОБА_5 є невірна оцінка частоти серцевих скорочень плода у ІІ-му періоді пологів ОСОБА_7 , які знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з заподіянням шкоди здоров`ю новонародженій дитині у вигляді розвитку гіпоксичного ураження та інвалідності (п. 7).

Після народження дитині був встановлений діагноз «важка асфіксія при народженні, синдром масивної меконіальної аспірації». У даному випадку причиною розвитку таких захворювань у дитини є киснева недостатність плода, яка виникла у ІІ-му періоді пологів.

Згідно з медичними висновками ЛКК № 712 від 15.02.2022 та № 13 від 12.02.2024 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлений діагноз: спастичний церебральний параліч, та оформлена інвалідність про дитину інваліда віком до 18-ти років. Крім того, ОСОБА_9 має такі захворювання, як локалізована ідіопатична епілепсія та епілептичні синдроми з судомними нападами з фокальним початком, інші органічні розлади особистості і поведінки внаслідок захворювання, травми і дисфункції головного мозку, вроджені деформації ступні, контрактура суглобу, кардіоміопатія при інших хворобах, класифікованих в інших рубриках, інші уточненні порушення серцевого ритму, ністагм та інші мимовільні рухи очей, атрофія зорового нерва, міопія, гіпертрофія аденоїдів, залізодефіцитна анемія, неуточнена, тяжка білково- енергетична недостатність, що є янтрогенним захворюванням.

Однією з основних причин янтрогенного захворювання є акушерські ятрогенії, тобто ятрогенні захворювання або ускладнення, що виникають внаслідок недоліків у системі організації медичної допомоги, та можуть виникати при неправильному веденні пологів. Для новонародженого це є асфіксія внаслідок невірної оцінки лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_5 частоти серцевих скорочень плода у П-му періоді пологів роділлі ОСОБА_7 .

Згідно з висновком експерта № 135/К від 19.07.2022 у випадках виявлення ознак страждання плода (зниження частоти серцевих скорочень менше 100 уд./хв.) в залежності від періоду пологів та розташування плода в родових шляхах, проводяться заходи, направленні на пришвидшення його народження - накладання акушерських щипців чи проведення вакуум- екстракції (п. 7).

Таким чином, між діями лікаря ОСОБА_5 щодо невірної оцінки частоти серцевих скорочень плода у ІІ-му періоді пологів ОСОБА_7 , є прямий причинно-наслідковий зв`язок із заподіяною шкодою здоров`ю новонародженої дитини у вигляді розвитку гіпоксичного ураження, що призвело до встановлення дитині ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діагнозу: спастичний церебральний параліч, та йому оформлена інвалідність про дитину інваліда віком до 18-ти років, що є тяжкими наслідками неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 2 ст.140 КК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти обов`язки на два місяці:прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого, не відлучатись із м.Біла Церква; повідомляти про зміну місця проживання.

Захисник не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, однак заперечував проти встановлення заборони відлучатись з м. Біла Церква Київської області, оскільки підозрюваний має неповнолітню дитину, яку він регулярно возить до м. Києва на навчання. Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

25.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України.

Матеріали кримінального провадження містять достатньо доказів, які дозволяють підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні даного злочину, зокрема, протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_10 , виписку із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_9 , медичні висновки і виписки, протокол допиту свідка ОСОБА_11 .

Згідно п.2 ч.1 ст.194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України у виді можливості переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілу і свідків.

З огляду на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України у виді можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілу та свідків підтверджується тим, ОСОБА_5 може схиляти потерпілу і свідків у даному кримінальному провадженні до зміни показів, що негативно вплине на хід судового розгляду в цілому.

Вищевикладене у своїй сукупності свідчить про необхідність запобігти ризикам та застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання щодо обрання виду запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, а також тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини у кримінальному правопорушенні, наявність постійного місця проживання, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, відсутність судимостей.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.140 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років.

Разом з тим, визначаючи вид достатнього запобіжного заходу, слідчий суддя зауважує, що у клопотанні ставиться питання про обрання найбільш м`якого запобіжного заходу - особистого зобов`язання.

Згідно ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.7 ст.194 КПК, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Оцінивши у сукупності всі обставини, в тому числі передбачені ст.ст.177-178 КПК України, слідчий суддя вважає, що з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконного впливу на потерпілу та свідків, доцільно застосувати до ОСОБА_5 найбільш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання, та покласти передбачені ст. 194 обов`язки прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи. З огляду на час розслідуваної події, поведінку підозрюваного та встановлені згідно ст.ст.177-178 КПК України обставини, застосування обов`язку не відлучатися із населеного пункту до підозрюваного видається недоцільним. А тому клопотання слід задовольнити частково.

Попри заявлений ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків, клопотання не містить прохання про встановлення обов`язку утримуватися від спілкування з певними особами, а відтак відсутні підстави для його застосування.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, строком на два місяці, до 02 лютого 2026 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці, до 02 лютого 2026 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити підозрюваному невідкладно після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1