Справа №366/3868/25
Провадження №1-кс/366/721/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

3 грудня 2025 року Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в селище Іванків клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000425, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

3 грудня 2025 року до Іванківського районного суду Київської області надійшло вказане вище клопотання.

У клопотанні прокурор просить накласти арешт на вилучені під час проведення 01.12.2025 року огляду місця події в лісовому масиві, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912.0E було виявлено деревину породи «Сосна звичайна» загальним об`ємом 7 куб.м. Вказані вище предмети та речовини після проведення відповідних слідчих дій та експертиз під розписку передати на відповідальне зберігання лісничому Іванківського над лісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що Групою слідчих слідчого відділення ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000425 від 02.12.2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 01.12.2025 року, через канцелярію до чергової частини ВП №1 (смт.Іванків) Вишгородського РУП надійшло повідомлення ЄО № 9788, про те, що 01.12.2025 року лісничим Іванківського над лісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 , під час патрулювання лісових масивів близько 15 години було виявлено незаконну порубку дерев в кв.64 вид. 12 Розважівського лісництва Іванківського надлісництва Філії "Столичний лісовий офіс" ДП "Ліси України" в адміністративних межах Іванківської територіальної громади Вишгородського району, Київської області, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912.0E, 5-х дерев породи «Сосна звичайна», внаслідок чого державі завдано шкоди.

Вказане вище повідомлення обліковане в Інформаційно-комунікаційній системі Інформаційний портал Національної поліції України (журналі єдиного обліку) ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області під № 9788.

1 грудня 2025 року, в період часу з 16 год. 40 хв. по 17 год. 31 хв., як невідкладний захід, відповідно до вимог ч. 3 ст. 214, ч. 3 ст. 233, ст. 237 КПК України, до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з метою переслідування ймовірного злочинця та збереження речових доказів, проведено огляд місця події в лісовому масиві, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912.0E було виявлено протектори шин візуальні ззовні схожі на сліди автомобіля марки «ГАЗ» та свіжозрізаних 5 шт. дерев породи «Сосна звичайна» діаметрами: 14 см, 25х25 см, 21х17см, 18х16 см, 15х16 см, та одне дерево породи «Сосна звичайна» в сухому вигляді. Під час підрахунку загальний об`єм деревини складає 7 куб.м., яку під розписку передано на відповідальне зберігання лісничому Іванківського над лісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 .

2 грудня 2025 року в кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за № 0000425 від 02.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - визнано речовими доказом.

Таким чином, прокурор вважає, що є достатні підстави вважати, що вказані речі та предмети є об`єктами кримінально протиправних дій; можуть підлягати спеціальній конфіскації; є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, відповідають критеріям, зазначеним та передбаченим ст. 98 КПК України, а незастосування заходів забезпечення кримінального провадження - шляхом накладення арешту на таке майно може призвести до його відчуження, знищення, приховування, перетворення або зміни.

Прокурор у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання без участі прокурора.

Згідно з положеннями ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За ч. 4 цієї статті, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (ч. 5 ст. 9 КПК).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 Ковенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів».

Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

З урахуванням практики ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom) від 30.08.1990, «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04. 2011, (заява № 42310/04, §175), слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості саме для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З таких висновків ЄСПЛ також вбачається, що при розгляді клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадженні, слідчий суддя позбавлена можливості встановлювати наявність чи відсутність складу кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді в органі досудового розслідування, а лише дослідити та надати належну оцінку доводам сторін та ухвалити законне і обґрунтоване рішення.

Окрім того, ЄСПЛ через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Необґрунтована відмова у накладені арешту на майно може спричинити серйозні наслідки, що може позначитися як на забезпеченні можливості успішного кримінального провадження, так і на правах інших осіб, на забезпечення яких спрямований такий арешт.

До аналогічного за змістом висновку прийшов Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2018 у справі № 657/683/17.

З огляду на вивчені та дослідженні долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, що надані прокурором, слідчим суддею встановлено таке.

Слідчим суддею встановлено, що згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000425 від 02.12.2025 порушено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 України.

Згідно протоколу огляду місця події 1 грудня 2025 року, в період часу з 16 год. 40 хв. по 17 год. 31 хв., як невідкладний захід, відповідно до вимог ч. 3 ст. 214, ч. 3 ст. 233, ст. 237 КПК України, до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з метою переслідування ймовірного злочинця та збереження речових доказів, проведено огляд місця події в лісовому масиві, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912.0E було виявлено протектори шин візуальні ззовні схожі на сліди автомобіля марки «ГАЗ» та свіжозрізаних 5 шт. дерев породи «Сосна звичайна» діаметрами: 14 см, 25х25 см, 21х17см, 18х16 см, 15х16 см, та одне дерево породи «Сосна звичайна» в сухому вигляді. Під час підрахунку загальний об`єм деревини складає 7 куб.м., яку під розписку передано на відповідальне зберігання лісничому Іванківського над лісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 .

Постановою слідчого ВРЗЗС СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 від 02 грудня 2025 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000425 від 02.12.2025 року: деревину породи «Сосна звичайна» загальним об`ємом 7 куб.м., яка була виявлена в лісовому масиві, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912E.

Обставини викладені у клопотанні, підтверджуються:

витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, з якого вбачається внесення відомостей 02.12.2025 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України;

копією рапорту;

копією протоколу огляду місця події від 01.12.2025 року з ілюстрованою таблицею;

копією розрахунку заподіяної шкоди;

копією розписки ОСОБА_4 від 01.12.2025р.;

копією протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 02.12.2025р.;

копією протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 02.12.2025р.;

постановою про визнання речовими доказами та визначення місця їх зберіганні від 02.12.2025р.;

Як визначено частиною другою статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною третьою статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Вирішуючи питання про спосіб накладення арешту на дворучну пилу, слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 173 КПК України та приходить до наступного.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ч.1 ст. 369 КК України, тобто за фактом надання неправомірної вигоди.

З огляду на предмет кримінального провадження вилучене майно підпадає під ознаки речового доказу, визначені ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що ця дерева може бути об`єктом проведення слідчих дій, необхідних для встановлення обставин вчинення правопорушення.

За таких обставин, з урахуванням положень ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Саме такий вид арешту тимчасово вилученого майна на переконання слідчого судді є необхідним для виконання завдань КПК України, зокрема він унеможливить приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, при цьому такий арешт буде співрозмірним обмеженню права власності завданням кримінального провадження та не спричинить надмірних та невиправданих негативних наслідків для його власника.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 167, 170-172, 173, 174, 369, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені під час проведення 01.12.2025 року огляду місця події в лісовому масиві, що знаходиться за координатами №50.5306.2N 29.3912.0E було виявлено деревину породи «Сосна звичайна» загальним об`ємом 7 куб.м. Вказані вище предмети та речовини після проведення відповідних слідчих дій та експертиз під розписку передати на відповідальне зберігання лісничому Іванківського над лісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію цієї ухвали передати для виконання уповноваженому на це органу, вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1