Справа № 643/883/26
Провадження № 1-кс/643/774/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000005, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

встановив:

Слідчий відділ Харківського районного управління поліції № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводить досудове слідство по кримінальному провадженню № 000005 від 12.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 12.01.2026 до Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 30.12.2025, за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефона XIAOMI REDMI A3, чим спричинила останньому матеріальної шкоди сума, якої наразі встановлюється (ІТС ІПНП 1872 від 12.01.2026).

Під час досудового розслідування допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив, що 30.12.2025 останній виявив крадіжку свого мобільного телефону XIAOMI REDMI А3 4/128 ГБ, чорного кольору, без чохла, без пошкоджень, з картою пам`яті 256 ГБ imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 , оператор київстар ( НОМЕР_3 ), водафон ( НОМЕР_4 ), який придбав влітку 2025 року в магазині АЛЛО в ТРК «Україна» за ціною 4500 грн. Крадіжку свого мобільного телефону виявив за адресою мешкання останнього, а саме: АДРЕСА_1 . Крім того, в ході допиту останнім були надані документи, які підтверджують факт придбання ОСОБА_4 мобільного телефону.

19.01.2026 року допитана в якості свідка ОСОБА_5 пояснила, що 31.12.2025 року її знайомий ОСОБА_6 попрохав останню, щоб та поклала мобільний телефон XIAOMI REDMI А3 4/128 ГБ, чорного кольору, без чохла, з пошкодженнями у вигляді тріщини на лівій частині екрану та у правому куті екрану та з пошкодженнями у вигляді тріщин на задній панелі мобільного телефону, imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 у себе вдома, за адресою: м. Харків, вул. Привокзальна, буд. 4 та на час проведення допиту вищевказаний мобільний телефон перебуває у неї вдома.

19.01.2026 року в ході огляду місця події у період часу з 10:22 по 11:22 год ОСОБА_5 добровільно надала мобільний телефон XIAOMI REDMI А3 4/128 ГБ, чорного кольору, без чохла, з пошкодженнями у вигляді тріщини на лівій частині екрану та у правому куті екрану та з пошкодженнями у вигляді тріщин на задній панелі мобільного телефону, з картою пам`яті 256 ГБ imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 , який слідчим було вилучено.

19.01.2026 зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені враховуючи ті обставини що на даній речі можуть зберігатись сліди вчинення злочину.

Власником вилученого мобільного телефону є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вилучені під час обшуку речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню та необхідні для проведення судових експертиз, інших процесуальних дій.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, подавши заяву, в якій просила клопотання розглянути за її відсутності та задоволити.

Володілець майна, щодо якого вирішується питання про арешт, в судове засідання не з`явився, клопотань та заперечень до слідчого судді не надходило.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 19.01.2026 вилучені речі, а саме: мобільний телефон XIAOMI REDMI А3 4/128 ГБ - визнано речовими доказам.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 20.01.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим майном 19.01.2026 в ході огляду місця події, а саме: мобільним телефоном XIAOMI REDMI А3 4/128 ГБ, власником якого є ОСОБА_4 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1