Справа № 203/444/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року Центральний районний суд міста Дніпра в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ізмаїл Одеської області, громадянина

України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженого, утриманців не маючого, офіційно не

працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000007,-

ВСТАНОВИВ:

СВ відділення поліції №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000007, відомості за яким внесено до ЄРДР 18.01.2026 року з правовою кваліфікацією за ч.1 ст.307 КК України.

18.01.2026 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України та в цей же день повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, за фактом незаконного придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини.

В наданому клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з визначення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник, посилаючись на неправильність правової кваліфікації за ст.307 КК України, дані про особу підозрюваного, не доведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, просили обмежитись застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. В разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу, просили визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в мінімальному розмірі.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, зокрема: протокол огляду, протоколи допиту свідків, висновки судових експертиз, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України та про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 на підставі вагомих доказів підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4-х до 8-ми років.

Вказані обставини, усвідомлення підозрюваним можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, відсутність у підозрюваного міцних соціальних зав`язків, в своїй сукупності дають достатні підстави вважати про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КК України, а саме: можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Ризики переховування від органів досудового розслідування та суду суттєво збільшується з урахуванням ведення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка значно обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, застави, особистого зобов`язання та поруки.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходів, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із незаконним придбанням, зберіганням з метою збуту психотропних речовин, тобто з метою отримання прибутку; враховує початкову стадію досудового розслідування, що на теперішній час у кримінальному провадженні не встановлено джерела придбання підозрюваним психотропних речовин та причетних до цього осіб.

Зазначені вище обставини також свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п.4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливості підозрюваного за допомогою вказівок, порад, надання відомої йому інформації як підозрюваному у кримінальному провадженні, іншим особам, що можуть бути причетні до збуту психотропних речовин, перешкоджаючи повному та об`єктивному проведенню досудового розслідування, збиранню доказів та встановленню всіх причетних до вчиненого кримінального правопорушення осіб; а також продовжити вчинення аналогічних кримінальних правопорушень.

Стосовно наведених стороною захисту даних про особу підозрюваного, зокрема, відсутності в нього судимостей, наявності постійного місця проживання, слідчий суддя зазначає, що відповідні обставини існували і до вчиненні інкримінованих підозрюваному діянь, не стали для нього стримуючим фактором та не зменшують наявних ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, до такого ступеню, що давало б підстави для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з чим, вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У рішенні по справі «Істоміна проти України» від 13.01.2022 року ЄСПЛ зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім - забезпечення явки особи на судове засідання, тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

У рішенні у справі «Гафа проти Мальти» від 22.05.2018 року ЄСПЛ зазначив, що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції, покликана забезпечити явку обвинуваченого у судове засідання. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі.

Частинами 4 та 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, обставини вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, його сімейний та майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого в частині визначення розміру застави задовольнити частково та визначити підозрюваному заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням розміру такого прожиткового мінімуму, встановленого законодавством на момент розгляду клопотання, становить 199680 грн.

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п.1-3,8 ч.5 ст.194 КПК України.

Строк застосованого запобіжного заходу та покладених на підозрюваного обов`язків в разі внесення застави визначити строком на 60 діб, який у відповідності до ст.209 КПК України, рахувати з 17.01.2026 року, з моменту зупинення ОСОБА_5 працівниками поліції та перебування його у супроводі останніх до моменту складання протоколу затримання, тобто до 17.03.2026 року включно.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 17 березня 2026 року включно.

Визначити підозрюваному заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 199680 грн.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 17 березня 2026 року включно наступні обов`язки:

-прибувати за викликами слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, перебування;

-не відлучатись за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1