Справа № 646/7414/17
Провадження № 1-о/185/1/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченого ОСОБА_5 про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 серпня 2018 року у справі № 646/7414/17, провадження 1-кп/185/158/18 за нововиявленими обставинами,

В С Т А Н О В И В:

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від обвинуваченого ОСОБА_5 надійшла заява про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 серпня 2018 року у справі № 646/7417/17, провадження 1-кп/185/158/18 про продовження запобіжного заходу за нововиявленими обставинами.

Відповідно до зазначеної заяви обвинувачений ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 серпня 2018 року у справі № 646/7417/17 про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Обґрунтовуючи тим, що 16.08.2018 року відбулась заміна судді ОСОБА_7 на суддю ОСОБА_8 . Натомість вже 16.08.2018 було здійснено повторний авторозподіл у судовій справі 646/7417/17 судді ОСОБА_8 на суддю ОСОБА_9 , жодних законних підстав для проведення повторного авторозподілу в матеріалах справи не зазначено. За таких умов, на судовому засіданні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області колегією суддів, у складі: головуючого судді ОСОБА_10 , суддів: ОСОБА_11 , ОСОБА_9 було винесено ухвалу про продовження строку дії тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 строком на 60 діб, у зв`язку з чим, було грубо порушено порядок повторного авторозподілу справи, що у свою чергу є підставою вважати, що ухвала про продовження строку дії тримання під вартою, яка була винесена 16.08.2018 у справі 646/7417/17 винесена незаконним складом суду.

Це у розумінні ст. 412 КПК України є істотним порушенням вимог КПК України і на підставі ст.409 КПК України є підставою для скасування судового рішення.

Прокурор та інші учасники в судове засідання не з`явилися.

Дослідивши заяву та додатки до неї, суд приходить до такого.

Відповідно до ст. 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

З системного аналізу змісту глави 34 КПК України та загальних засад кримінального провадження випливає, що кримінальне провадження за нововиявленими обставинами являє собою форму перегляду рішень судів, які набрали законної сили.

За своїм змістом ця стадія кримінального процесу виступає як механізм, що доповнює звичайні заходи забезпечення правосудності судових рішень у кримінальних провадженнях. Цей вид провадження має резервне значення та використовується лише у випадках, коли вичерпані всі інші допустимі засоби процесуально-правового захисту.

Кримінальний процесуальний кодекс України не дає поняття нововиявлених обставин. Існує доктринальне визначення цього поняття. Нововиявлені обставини це достовірно встановлені шляхом досудового розслідування та судового розгляду (або лише судового розгляду) суттєво важливі для справи нові чи ті обставини, які існували в момент вирішення кримінального провадження (справи), але не відомі суду, і саме це істотно вплинуло на правильність ухваленого судом рішення.

Тобто перегляд за нововияленими обставинами, виходячи з доктринального визначення цього терміну, можливий лише у зв`язку з вирішенням кримінального провадження (справи).

Ухвала Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року про продовження строків дії запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою була постановлена в межах розгляду кримінального провадження за їх обвинуваченням. На час постановлення вказаної ухвали, а саме 16.08.2018 року вказане судове рішення не підлягало окремому апеляційному оскарженню. Заперечення проти такої ухвали могли бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яким завершений розгляд кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються:

- штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

- скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

- інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Аналіз нововиявлених обставин, перелік яких наведено у ч. 2 ст. 459 КПК, надає можливість визначити, що жодна з таких обставин не може бути зафіксована ухвалою суду про продовження строку тримання обвинувачених під вартою від 16.08.2018 року.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмежене. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. І хоча, прийняття такого рішення прямо не передбачено процесуальним законом, проте воно відповідає вимогам розумності й справедливості.

Отже, за змістом кримінального процесуального закону за нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті тільки рішення суду, що набрали законної сили і якими закінчено розгляд провадження.

Аналогічний висновок містить Постанова Верховного Суду від 09.10.2018 року за справою № 11-о/79615/2017 (провадження № 51-942 км18).

Стаття 467 КПК України передбачає, що за наслідками кримінального провадження за нововиявленими обставинами суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення.

Вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2021 року обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були засудженні до позбавлення волі на тривалі строки. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 14 лютого 2023 року вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2021 року в цій частині був залишений без змін. Постановою Верховного Суду від 21 грудня 2023 року вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 вересня 2021 року та ухвала Дніпровського апеляційного суду від 14 лютого 2023 року в цій частині були залишені без змін.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що ухвала Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області про продовження строків дії запобіжного заходувід 16.08.2018 року, постановлена в межах кримінального провадження, що не було розглянуте на час її подання, - не може бути переглянута за нововиявленими обставинами, тому в задоволенні поданої заяви обвинуваченого ОСОБА_5 про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 459, 462, 466, 467 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву обвинуваченого ОСОБА_5 про перегляд ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.08.2018 року про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи діб з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3