У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 поданої в особі захисника ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 , прокурорів Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , Офісу генерального прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у кримінальному провадженні №0000106 від 15.04.2024 року, -

у с т а н о в и в:

16 травня 2025 року до Ужгородського міськрайонного суду надійшла скарга ОСОБА_2 подана в особі захисника ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 , прокурорів Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , Офісу генерального прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у кримінальному провадженні №0000106 від 15.04.2024 року.

Згідно зі скаргою та додатками до неї вбачається, що стороною захисту подано старшому слідчому ДБР ОСОБА_7 , прокурорам ОСОБА_8 та ОСОБА_6 клопотання в порядку ст. 220 КПК України про призначення у даному кримінальному провадженні N? 0000106 від 15.04.2024 р. за ч. 2 ст. 367 КПК України призначити у даному кримінальному провадженні N? 0000106 від 15.04.2024 року повторну судово-економічну експертизу на предмет встановлення документального підтвердження акт перевірки Головного управління ДПС у Закарпатській області від 17.06.2024 року N?7981/07-16-07-04/30104729, проведення якої доручити іншій експертні установі.

Зазначає, що ними подані запити на отримання рішень сесій на яких встановлювалася ставка земельного податку стосовно Ужанського НПП. При отриманні відповідей ними будуть додатково надані докази щодо незаконності зазначених даних у акті податкової перевірки та податкових рішень - повідомлень.

Результати податкової перевірки замовні та спотворені з метою подальшого використання у рамках незаконного кримінального переслідування.

Враховуючи вище наведене та інші обставини акт перевірки Головного управління ДПС у Закарпатській області від 17.06.2024 року N?7981/07-16-07-04/30104729 є замовним та навмисне сфальшованим за період 2019 - 2021 роки з метою подальшого незаконного переслідування людей використовуючи службове становище.

У зв?язку з тим, що органом досудового розслідування не розглянуто і не вирішено подані стороною захисту клопотання у кримінальному провадженні N? 0000106 від 15.04.2024 року, керуючись вимогами ст. ст. 7,42, 93, 220, 303 - 309 КПК України, просить слідчого суддю:

- встановити бездіяльність органу досудового розслідування та зобов?язати орган досудового розслідування призначити у даному кримінальному провадженні N?0000106 від 15.04.2024 року повторну судово-економічну експертизу на предмет встановлення документального підтвердження акта перевірки Головного управління ДПС у Закарпатській області від 17.06.2024 року N?7981/07-16-07-04/30104729, проведення якої доручити іншій експертній установі.

-встановити бездіяльність органу досудового розслідування та зобов?язати орган досудового розслідування повідомити про всі слідчі (розшукові) дії проведені у ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та допитати в якості свідків наступних громадян: ОСОБА_9 , начальника відділу Ужанського НПП, прож. в АДРЕСА_1 ; ОСОБА_10 , заступника директора Ужанського НПП, прож. в АДРЕСА_2 ; ОСОБА_11 , заступника директора Ужанського НПП, прож. в АДРЕСА_3

-Встановити бездіяльність органу досудового розслідування та зобов?язати орган досудового розслідування призначити у даному кримінальному провадженні N? 0000106 від 15.04.2024 року призначити судову комп?ютерно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання: Чи є реєстр податкових декларацій Державної податкової служби України електронно - обчислювальною машиною (комп`ютером), автоматизованою системою чи комп?ютерною мережею? Яку інформацію він містить та який порядок доступу (обробки інформації в системі) встановлений щодо вказаного реєстру? Хто із службових осіб Ужанського НПП у період 2019 - 2021 років мав санкціонований доступ до реєстру податкових декларацій? Які ідентифікатори кінцевого користувача їм були надані? Чи мав ОСОБА_2 санкціонований доступ до реєстру податкових декларацій? Які ідентифікатори кінцевого користувача йому надані? За допомогою якого ідентифікатора кінцевого користувача здійснено доступ (входження/авторизацію/обробку інформації) до реєстру податкових декларацій при подачі податкових декларацій Ужанським НПП у період 2019 - 2021 років?

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16 травня 2025 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст. ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржено такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання , її представником, законним представником чи захисником; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування- особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Так, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Так, ст. 220 КПК України визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Як вбачається з прохальної частини скарги ОСОБА_2 та його захисника він просить встановити бездіяльність органу досудового розслідування та в порядку ст. 220 КПК України зобов`язати орган досудового розслідування призначити у даному кримінальному провадженні №0000106 від 15.04.2024 року повторну судово-економічну експертизу; зобов?язати орган досудового розслідування повідомити про всі слідчі (розшукові) дії проведені у ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та допитати в якості свідків певних осіб; призначити судову комп?ютерно-технічну експертизу.

Виходячи зі змісту положень ст. 220 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язаний розглянути клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника в строк не більше трьох днів з моменту подання, однак таке клопотання повинно стосуватися не будь-яких дій, а саме процесуальних дій, які: передбачені КПК України; направлені на виконання завдань кримінального провадження при проведенні досудового слідства; відносяться до компетенції слідчого.

Клопотання це письмове звернення з проханням про виконання будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні, визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Клопотання може вноситись стороною захисту, потерпілим, його представником чи законним представником. Воно адресується слідчому чи прокурору, який протягом трьох днів, розглянувши клопотання, приймає одне з таких рішень задовольняє чи відмовляє у задоволенні клопотання.

Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Слідчий суддя зазначає, що як вбачається з матеріалів поданої скарги ОСОБА_2 звернувся з клопотанням про допит свідків та проведення слідчих дій до слідчого та прокурорів 31.03.2025 року ( копія клопотання долучена ) , а з скаргою на бездіяльність слідчого щодо не розгляду даного клопотання 16.05.2025 року.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від слідчого, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настає через три дні з моменту подання такого клопотання.

На підставі фактичних даних, які зафіксовані в скарзі слідчий суддя установив, що 31 березня 2025 року ОСОБА_2 звернувся до слідчого ДБР та прокурорів із клопотанням. Власне, з цього моменту слід відраховувати триденний строк для розгляду клопотання.

Тобто, фактично, бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк настала після 3-х днів з дня звернення з клопотанням (03 квітня 2025 року), і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді.

Тобто, фактично, бездіяльність, яка полягає у нерозгляді клопотання слідчим, прокурором настала з 03.04.2025 року, і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді.

Водночас, фактично скаргу ОСОБА_2 в особі уповноваженого представника ОСОБА_3 подав 16 травня 2025 року, про що свідчить відмітка суду на вказаній скарзі, тобто з пропуском встановленого ч. 1ст. 304 КПК строку подання скарги. Питання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_2 та його представник не порушував.

Згідно з пунктами 1, 3 ч. 2ст. 304 КПКскарга повертається, якщо: (1) якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; (2) вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що завником пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою, а тому таку скаргу належить повернути.

Окрім того, будь-яких доказів звернення з відповідним клопотанням в порядку вимог ст. 220 КПК України до прокурора, дізнавача чи слідчого, до матеріалів клопотання не додано. Так, до скарги долучено клопотання від 31.03.2025 року без будь-яких доказів отримання його слідчим та прокурорами.

З наведеного вбачається, що звертаючись до слідчого судді із скаргою заявник не надає підтверджень про звернення із відповідним клопотанням до слідчого чи прокурора у порядку ст. 220 КПК України, разом із тим у скарзі зазначає що заявник звертався до слідчого ТУ ДБР, та прокурорів з приводу описаних у скарзі подій. Однак, коли отримано таке клопотання адресатом не зазначає.

Неподання заявником до скарги належних доказів, з урахуванням вимог ст. ст. 7, 22, 26 КПК України щодо диспозитивності кримінального провадження, унеможливлює визначення слідчим суддею питання щодо додержання встановлених ст. 303 КПК України підстав звернення суб`єкта з відповідної скаргою, що має істотне значення при вирішенні питання про прийняття скарги до розгляду.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що завником пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою, а тому таку скаргу належить повернути.

Згідно з ч. 7 ст. 304 КПК повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду.

На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 303, 304, 372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 поданої в особі захисника ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 , прокурорів Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , Офісу генерального прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у кримінальному провадженні №0000106 від 15.04.2024 року - повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1