Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5078/25
Провадження № 1-кс/279/1115/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2025 р. м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000609 від 17.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2025 року слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №00005609 від 17.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 16.08.2025 близько 12 год. 00 хв. в домоволодіння, що за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено підривач типу УЗРГМ.

По даному факту 17 серпня 2025 року слідчим слідчого відділення Коростенського РУП ГУНП України в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000609 від 17 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

16.08.2025 року в період часу з 15 год. 00 хв. по 16 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_1 в домоволодінні проведено огляд, в ході якого виявлено та вилучено підривач типу УЗРГМ, який поміщено до спец, пакету CRI 1059516.

Враховуючи, що виявлені на місці події речі можуть містити інформацію, про час, місце, спосіб вчинення злочину, з метою використання в подальшому в якості доказів у кримінальному провадженні 17.08.2025 вказаний підривач визнаний речовим доказом, так як, міг на собі зберегти сліди вчиненого кримінального правопорушення та міг зберегти сліди особи яка вчинила вказане кримінальне правопорушення.

В подальшому виникла необхідність у збереженні вказаних речових доказів та допустимості у використанні їх в кримінальному провадженні, а також проведенні судових експертиз, так як н них збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення, тому слідчий клопотав про накладення арешту на вищевказане майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ визначення слідчого судді від 18.08.2025 року розгляд клопотання переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений на 16:20 годин 20.08.2025 року.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином. У судове засідання власник майна, слідчий та прокурор не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не надали.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У силу ч.1 ст.40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійсненні процесуальних дій.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що 16.08.2025 близько 12 год. 00 хв. в домоволодіння, що за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено підривач типу УЗРГМ.

По даному факту 17 серпня 2025 року слідчим слідчого відділення Коростенського РУП ГУНП України в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000609 від 17 серпня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

16.08.2025 року в період часу з 15 год. 00 хв. по 16 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_1 в домоволодінні проведено огляд, в ході якого виявлено та вилучено підривач типу УЗРГМ, який поміщено до спец, пакету CRI 1059516.

Згідно з постановою слідчого СВ Коростенського РУП в Житомирській області ОСОБА_3 від 17.08.2025 року, вилучений під час проведення огляду підривач типу УЗРГМ, який поміщено до спец. пакету CRI 1059516 визнано речовим доказом та приєднано до кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000609 від 17 серпня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчим суддею встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, може бути предметом знаряддям, засобом злочинного посягання та використано як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч.1 ст.263 КК України.

Дослідженням матеріалів провадження встановлено, що відомості по вказаному в клопотанні факту 15.07.2025 року СВ Коростенського РУП ГУНП України в Житомирській області були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000518 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.

Згідно ст.170 ч.1 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст.173 КПК України слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим доведено необхідність арешту зазначеного вище майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, подане з дотриманням строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173, 309, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт у формі позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, а саме на підривач типу УЗРГМ, який поміщено до спец, пакету CRI 1059516, який був вилучений під час проведення огляду місця події 16.08.2025 рокув період часу з 15 год. 00 хв. по 16 год. 15 хв. в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , який зберігається на території Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_6