У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2025 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури про арешт майна

Встановив:

24 липня 2025 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решети- лівської окружної прокуратури про арешт майна.

В клопотанні зазначено, що 23.07.2025 до чергової частини відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення від старшого державного інспектора Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_3 про те, що під час патрулювання акваторії Кам`янського водосховища поблизу с. Світлогірське Полтавського району Полтавської області в межах РЛП «Нижньоворсклянський» було виявлено ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 , які в забрід за допомогою жиляних сіток займалися незаконним виловом риби. Відомості про вказану подію унесені до ЄРДР. Під час проведення дізнання проведено огляд місця події. За результатами огляду виявлено жиляні сітки в кількості 2 шт з параметрами: 1) довжина 60 м, висота 1 м, вічко сіткового полотна - 60х60 мм; 2) довжина 15 м, висота 1 м, вічко сіткового полотна - 55х55 мм. Крім цього виявлено та вилучено рибу різних видів та кількості, а саме: карась сріблястий 24 шт, сазан 1 шт, окунь звичайний 3 шт, лин 1 шт, загальною вагою 6,755 кг.

Вилучені речі та риба визнані по справі речовими доказами.

З метою збереження речових доказів, які є предметом вчинення кримінального проступку, та проведення у справі експертиз, прокурор прохає накласти арешт на вилучені сітки та рибу, та залишити їх на зберіганні в камері схову ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Учасники справи: прокурор Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури та користувачі майна : ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , будучи повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Частиною 1 статті 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи зазначене, оскільки учасники справи повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, то розгляд справи необхідно провести без їх участі.

Судом установлено, що 23 липня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 249 КК України внесені відомості за фактом виявлення неподалік с. Світлогірське Полтавського району незаконного вилову риби за допомогою заборонених знарядь лову жиляних сіток.

23 липня 2025 року проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено: жиляні сітки в кількості 2 шт з параметрами: 1) довжина 60 м, висота 1 м, вічко сіткового полотна - 60х60 мм; 2) довжина 15 м, висота 1 м, вічко сіткового полотна - 55х55 мм; рибу різних видів та кількості, а саме: карась сріблястий 24 шт, сазан 1 шт, окунь звичайний 3 шт, лин 1 шт, загальною вагою 6,755 кг.

Виявлені та вилучені під час огляду місця події сітки та риба визнані речовими доказами.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98 КПК України.

Частиною 4 ст.170 КПК України передбачено, що заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх не застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України вбачається, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт у порядку, передбаченому статтями 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на вищевказані положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчим суддею установлено, що органами дізнання проводиться досудове розслідування за фактом незаконного зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що вилучені сітки та риба, на які прокурор прохає накласти арешт відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки сітки є засобами та знаряддями вчиненого правопо- рушення, риба є безпосередньо об`єктом кримінального проступку. З урахування викладеного, з метою збереження речових доказів, вважаю за необхідне накласти на них арешт.

З метою зберігання речових доказів у належних умовах, і ефективного здійснення досудового розслідування, вважаю, що вилучені сітки та рибу необхідно залишити на зберігання у камері схову речових доказів ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Керуючись статтями 171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

Постановив:

Клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на:

1. жиляні сітки в кількості 2 шт параметрами: 1) довжина 60 м, висота- 1 м, вічко сіткового полотна - 60х60 мм; 2) довжина 15 м, висота 1 м, вічко сіткового полотна - 55х55 мм.;

2. рибу: карась сріблястий 24 шт, сазан 1 шт, окунь звичайний 3 шт, лин 1 шт, загальною вагою 6,755 кг.

Сітки та рибу, на які накладено арешт залишити на зберіганні в камері схову ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Копію ухвали направити прокурору Кобеляцького відділу Решети- лівської окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її прийняття, може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Кобеляцький районний суд Полтавської області.

Слідчий суддя