Справа № 991/4487/25
Провадження № 1-кс/991/4539/25
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

20 травня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу голови громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги

16.05.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.

З її змісту вбачається, що голова громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» 9 травня 2025 року звернувся до Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) з заявою вих.№ 09-2/05-25 про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Заявник указує, що у заяві йшлося про вчинення посадовими особами підприємств, які орендують чи самовільно зайняли земельні ділянки та керівниками департаментів Київської міської державної адміністрації, Державної інспекції архітектури та містобудування України, яка підпорядкована Міністерству розвитку громад та територій України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Деснянського та Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві кримінальних правопорушень за ч. 4, 5 ст. 191, ч. 3 ст. 197, ч. 2 ст. 210, ст. 236, ст. 237, ч. 2 ст. 239, ст. 252, ст. 253, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Заявник зазначає, що уповноважені особи НАБУ не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

А тому, заявник просить зобов`язати уповноважених осіб НАБУ негайно внести відомості до ЄРДР за вчинення кримінальних правопорушень, скоєних відносно територіальної громади міста Києва за заявою вих.№ 09-2/05-25 від 9 травня 2025 року, розпочати розслідування, надати витяг з ЄРДР та пам`ятку про права потерпілого.

(2) Позиції учасників провадження

Представник заявника у судовому засіданні скаргу підтримав, просив її задовольнити з підстав, викладених у ній. Вказав, що на Трухановому острові проходить незаконне будівництво котеджів та бань. Його здійснюють багато підприємств. Після визнання права власності на об`єкти, привласнюються земельні ділянки. Чиновники КМДА (земельний департамент, департамент довкілля, департамент архітектури) видають дозволи на будівництво і виділення земельної ділянки. Сума збитків складає не менше 10 мільйонів гривень, але точну суму можна встановити лише провівши експертизу.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином. До суду надійшли пояснення представника НАБУ на скаргу. Вказує, що до НАБУ надійшла заява громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» від 09.05.2025 за № 09-2/05-25 щодо можливих неправомірних дій з боку окремих посадових осіб виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та інших осіб з приводу незаконної забудови Труханового острова, що у місті Києві. За результатами розгляду заяви, НАБУ було повідомлено заявника, що у заяві не викладено обставин, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ. А тому, НАБУ скерувало заяву громадської організації для розгляду в межах компетенції до Головного управління Національної поліції у місті Києві. У зв`язку з цим, просить у задоволенні скарги відмовити, а скаргу розглянути без участі представників НАБУ за наявними письмовими поясненнями.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.

(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).

Чинний КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, слідчий, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

Крім цього, відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У випадку, якщо зі змісту заяви про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ній, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі заяви не мають вноситися до ЄРДР.

Разом з тим, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (стаття 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Реалізуючи функцію судового контролю, слідчим суддею було досліджено подані скаржником матеріали.

Встановлено, що голова громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» ОСОБА_4 звернувся до НАБУ з заявою про вчинення кримінального правопорушення за вих.№ 09-2/05-25 від 09.05.2025.

У ній він вказує що, громадська організація, на підставі заяв громадян про незаконне будівництво, яке здійснюється на Трухановому острові, здійснило перевірку вказаних фактів. За її результатами, встановлено, що Труханів острів відноситься до категорії земель рекреаційного призначення, входить до зони ландшафту, що охороняється та розташований в межах прибережної захисної смуги. Громадською організацією зафіксовано десятки споруд, серед яких елітні будинки, розважальні комплекси, ресторани, які побудовані за останні роки і будуються досі, є незаконними будовами. Територія острова є рекреаційною зоною, де будь-які приватні будинки, які перекривають доступ до берегової лінії, заборонені. Існує ціла низка сумнівних рішень Київської міської ради, через які земля острову виводиться з комунальної власності, оформлюється через підставні та фіктивні проекти. В результаті незаконної забудови острову, територіальній громаді міста Києва завдано матеріальної шкоди, яка перевищує 10 000 000 гривень. Посадові особи підприємств, які орендують чи самовільно зайняли земельні ділянки та керівники департаментів Київської міської державної адміністрації, Державної інспекції архітектури та містобудування України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Деснянського та Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві в результаті своєї співпраці скоїли низку кримінальних правопорушень за ч. 4, 5 ст. 191, ч. 3 ст. 197, ч. 2 ст. 210, ст. 236, ст. 237, ч. 2 ст. 239, ч. 2 ст. 242 ст. 252, ст. 253, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить висновку, що у заяві не міститься конкретних фактичних відомостей та обставин відомих заявнику, що вказували або могли б свідчити про вчинення тих злочинів, про які йдеться у ній.

Заявник у своїй заяві робить лише голослівні припущення, які ґрунтуються на його суб`єктивній оцінці, оскільки злочинність дій не підтверджується ніякими об`єктивними даними, ґрунтуються на абстрактних доводах та мають характер припущення про можливе існування певних обставин, а тому, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Слідчий суддя звертає увагу, що внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення злочинів в умовах, коли така інформація не може бути відповідним чином перевірена, не відповідає завданням кримінального законодавства та кримінального провадження. А тому, абстрактні відомості не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі конкретних та достатніх фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

У протилежному випадку, це б призвело до розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення. Як наслідок, це б не дозволило концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені у статті 2 КПК.

З урахуванням того, що у заяві не зазначено достатніх відомостей, які могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя доходить висновку, що подана скарга є необґрунтованою. Отже, вона не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- відмовити у задоволенні скарги голови громадської організації «Бюро по боротьбі з екологічними злочинами» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1