Номер провадження:1-кс/521/3194/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Хаджибейського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної, адвоката ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси клопотання слідчого СВ ВнП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором Хаджибейської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВнП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді Хаджибейського районного суду міста Одеси з клопотанням, яке погоджене з прокурором Хаджибейської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені 04.07.2025 до ЄРДР за № 0000630, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначається, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб, який цього ж дня затверджено Верховною Радою України. У подальшому, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, останній раз продовжено на 90 діб Указом Президента України № 26/2025 від 14.01.2025, який 15.01.2025 затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 4220-IX, , тобто з 05 години 30 хвилин 09травня 2025 року до 07серпня 2025 року. Відповідно до п. 2 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Крім того, п. 3 вказаного Указу зазначено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені зокрема ст. 33 Конституції України, згідно з якою кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Відповідно до п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України № 1455 від 29.12.2021 якою затверджено «Порядок встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан» визначено, що перетинання державного кордону в пунктах пропуску через державний кордон та пунктах контролю на території, де введено воєнний стан, здійснюється з урахуванням обмежень, встановлених законодавством.

Так, невстановлена в ході досудового розслідування особа розуміючи, що реалізація злочинного плану, направленого на незаконне переправлення осіб через державний кордон України, потребує залучення інших осіб, які будуть об`єднані загальною метою - отримання незаконного прибутку, у невстановлений час та місці, однак не пізніше початку липня 2025 року, вступила у злочинну змову з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, та діючи за попередньою змовою між собою, керуючись єдиним злочинним умислом, спрямованим на власне незаконне збагачення, розуміючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь та бажаючи настання таких наслідків, розробили єдиний стійкий злочинний план, згідно якого здійснювали ряд дій спрямованих на організацію та незаконне переправлення осіб чоловічої статті через державний кордон України та доведення таких дій до кінцевого результату, керівництво такими діями, сприяння вчиненню в тому числі порадами, вказівками.

При цьому, невстановлена в ході досудового розслідування особа, діючи у групі з ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, з метою реалізації свого спільного злочинного умислу, відповідно до розробленого плану, у невстановлений в ході досудового розслідування час та спосіб підшукували осіб, для організації їх подальшого незаконного переправлення через державний кордон України шляхом переходу кордону поза межами державного пункту пропуску.

18.07.2025 приблизно о 10:00 годині ОСОБА_10 перебуваючи на перехресті вул. Б.Хмельницького та Запорожської в м. Одесі, отримав на кросплатформу системи миттєвого обміну дзвінками «Телеграм», яка встановлена на його мобільному телефоні, дзвінок від ОСОБА_11 , в ході якого було обумовлено особисту зустріч.

Того ж дня, 18.07.2025 приблизно о 13:20 годині ОСОБА_9 , прибула на заздалегідь обумовлене з ОСОБА_10 місце, а саме до парку Шевченко в м. Одесі, де вона в ході розмови, демонструвала свою обізнаність щодо різних способів незаконного перетину кордону, можливість усунення перешкод, надавала поради та вказівки ОСОБА_10 щодо його дій в момент самого перетинання кордону, шлях його перетину з конкретним зазначенням послідовних дій та морального стану, надавала інші поради щодо незаконного перетину державного кордону. Разом із цим, остання повідомила ОСОБА_10 , що переправлення його через державний кордон України буде коштувати від 12 000 до 14 000 доларів США в залежності від способу та виду перетину, із наданням авансу у розмірі 500 доларів США, на що останній погодився.

04.08.2025 приблизно о 18:00 год. ОСОБА_11 , діючи за попередньою змовою із невстановленими в ході досудового розслідування особами, прибула на заздалегідь обумовлене із ОСОБА_10 місце, а саме до парку Перемоги у м. Одесі, де отримала від останнього грошову суму у розмірі 500 доларів США в якості авансу за незаконне переправлення його через державний кордон України.

Разом із цим, невстановлена в ході досудового розслідування особа, діючи у групі з ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, з метою реалізації спільного злочинного умислу, направленого на незаконне переправлення осіб через державний кордон України, із застосуванням кросплатформової системи миттєвого обміну дзвінками «Телеграм» створили спільну групи для зручнішого листування, де повідомляли доданим у групу особам, деталі їх незаконного переправлення через державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску, проводили їм інструктаж щодо дій, які необхідно вчинити задля безперешкодного переправлення через державний кордон України, а саме придбати військову форму, віднайти житло у місті Одесі, повідомивши їм адресу свого проживання, а також повідомляючи особам деталі безпосереднього перетину ними державного кордону.

15.08.2025 о приблизно 06 годині 00 хвилин за вказівкою невстановленої в ході досудового розслідування особи в раніше створенній группі на кросплатформовій системі миттєвого обміну дзвінками «Телеграм» ОСОБА_10 сів до автомобіля марки «БМВ» сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який прибув за адресою вулиця Рішельєвська, 26 в м. Одесі з іншими особами чоловічої статті, серед яких були ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 для здійснення їх подальшого переправлення через державний кордон України та направилися до с. Степове Роздільнянського району Одеській області, що є прикордонною територією з Республікою Молдова.

Однак, того ж дня, 15.08.2025, автомобіль марки «БМВ» сірого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_12 під час руху від с. Степове до с. Кучурган в Одеській області був зупинений співробітниками Прикордонної служби України, та на осіб чоловічої статті, які перебували у салоні автомобіля, ОСОБА_10 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 було складено адміністративні протоколи за спробу незаконного перетину державного кордону України.

Разом з цим, продовжуючи протиправну діяльність, направлену на організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України, з метою власного незаконного збагачення, діючи за попередньою змовою із невстановленими в ході досудового розслідування особами, під час телефонних розмов в період з 19.08.2025 по 26.08.2025 ОСОБА_11 використовуючи кросплатформову систему миттєвого обміну дзвінками «Телеграм» з ОСОБА_15 , в ході розмов обговорювала з ним можливість зі свого боку організувати незаконний перетин кордону за грошові кошти.

В ході телефонних розмов, ОСОБА_11 демонструвала свою обізнаність щодо різних способів незаконного перетину кордону, можливість усунення перешкод, надавала поради та вказівки ОСОБА_15 щодо його дій в момент самого перетинання кордону, шлях його перетину з конкретним зазначенням послідовних дій та морального стану, надавала інші поради щодо незаконного перетину державного кордону. Також, ОСОБА_11 повідомила ОСОБА_15 , що переправлення його через державний кордон України буде коштувати 12 000 доларів США та буде здійснено 28.08.2025. Одночасно, ОСОБА_11 узгодила передачу обумовлених грошових коштів після безпосередньо ОСОБА_15 після перетину кордону, на що останній погодився.

28.08.2025 приблизно о 23 годині 00 хвилин співробітниками правоохоронних органів припинено спільну протиправну діяльність невстановленої особи, що діяла у групі з ОСОБА_9 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, що полягала у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, під час зупинки за адресою: Одеська область, Подільський район, село Маяки (на виїзді в сторону села Семенівка) (47.4335278,295622222) автомобіля марки «Volkswagen» моделі «Golf» сірого кольору, державний номер НОМЕР_2 , vin ТЗ: НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в салоні якого перебували особи чоловічої статті, а саме: ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , за спробу перетнути державний кордон України поза пунктами пропуску.

Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання, оскільки вважала мету і підстави обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на обрання найбільш суворого заходу, посилаючись на наявність ризиків.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , заперечував проти задоволення клопотання. Пояснив, що вчинене кримінальне правопорушення на теперішній час не є резонансним. Оскільки вже тривалий час, а саме з лютого 2024 року, вчиняється велика кількість таких правопорушень, передбачених ст. 332 КК України, що це не є виключним випадком та не становить суспільної важливості. У зв`язку з цим просив зменшити розмір застави або застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Підозрювана підтримала думку захисника.

Вивчивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників, слідчий суддя приходить до наступного висновків.

За визначенням ЕСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що за даним фактом розпочато досудове розслідування, про що повідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення 04.07.2025 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000630, ОСОБА_20 28.08.2025 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_20 у вчиненні даного кримінального правопорушення повністю підтверджується наступними доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 04.07.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 05.07.2025, та протоколом додаткового допиту від 05.08.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.07.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 05.07.2025 та від 29.08.2025;

- протоколом огляду і вручення грошових коштів від 04.08.2025;

- протоколом ідентифікації грошових котів від 04ю08.2025;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої(розшукововї) дії- аудіо-відеоконтролю особи від 08.08.2025;

- протоколом обшуку від 29.08.2025;

- протоколом огляду місця події від 28.08.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 29.08.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 29.08.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.08.2025 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_20 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в клопотанні, на даному етапі досудового розслідування даного кримінального провадження слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_20 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язує підозрюваного з вказаним правопорушенням на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення.

Таким чином, вказане свідчить про наявність обставин для тримання ОСОБА_20 під вартою.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а метою досягнення дієвості цього провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 4 ст. 42 КПК України, а також запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 2, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_22 у разі визнання її винуватою, відсутність судимості, наявність місця проживання.

Також Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

У рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») №31315/96 від 25.04.2000 зазначено, що при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Слідчий суддя зауважує, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є актуальним та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями), зокрема і суворістю передбаченого покарання, та обставинами вчинення інкримінованого злочину.

Отже, враховуючи загрозу суворості можливого покарання, особливості інкримінованого тяжкого злочину у сфері забезпечення призову та мобілізації , вчинення інкримінованих діянь під час воєнного стану, ступінь суспільної небезпеки, слідчий суддя приходить до висновку про доведення ризику переховування підозрюваною від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, на теперішній час не встановлені всі особи, які можуть бути причетні до вчиненого кримінального правопорушення, що можете свідчити про наявність інших місць зберігання речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також, зважаючи на те, що остаточне рішення по справі не прийнято, а свідки підлягають безпосередньому допиту у суді, відповідно до засади безпосередності дослідження доказів, передбаченою ст. 23 КПК України, то в даному випадку існує ризик можливого незаконного впливу підозрюваної на свідків, з метою зміни останніми показань, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім того, суд враховує, що підозрювана офіційно не працевлаштована, що свідчить про те, що злочинна діяльність слугувала певним джерелом доходу для останньої. Узв`язку з припиненням зазначеної кримінально-протиправної діяльності, у підозрюваної обмежені засоби для існування та забезпечення життєвих потреб, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисником не надано підтвердження щодо офіційних доходів ОСОБА_20 , а також інформації щодо її неофіційного працевлаштування.

Слідчий суддя звертає увагу, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, також суд враховує:

- особу підозрюваної: вік-44 роки, сімейний статус: розлучена, наявність на утриманні неповнолітнього сина (15 років);

- режим воєнного стану.

Окремо слідчий суддя, вважає за необхідне зазначати про те, що неповнолітня дитина підозрюваної- син, ОСОБА_23 , 2009 року народження, на момент затримання його матері ОСОБА_20 та тримання її під вартою з моменту затримання знаходиться з своїм батьком, який прибув до України.

Крім того, слідчий суддя критично ставиться до думки адвоката, що кримінальні правопорушення за ст. 332 КК Україн перестали

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя зауважує на тому, що ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема, у рішенні від 23.09.1982 у справі «Єпорронг та Льон рот проти Швеції», що має існувати пропорційне співвідношення між засобами, які застосовують та метою, яку прагнуть досягти, бо не буде відповідного балансу, якщо на особу покладено надмірний тягар.

Приписи КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями - серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та ін. (рішення ЄСПЛ в справі «Істоміна проти України»).

Враховуючи вищевикладені обставини, жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час не може забезпечити належну поведінку підозрюваної та запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваної ОСОБА_20 , буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваної і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований навіть до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Таким чином, до підозрюваної може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При вирішенні питання, щодо обрання запобіжного заходу також враховано, що у практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення особою тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

Так, застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної та обмеження її конституційних прав, у даному випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Згідно з абз. 2 ч.5 ст.182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи характер та обставини інкримінованого злочину, вчиненого під час воєнного стану, ступінь суспільної небезпеки, характеристики особи, слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії кримінального провадження зазначені обставини слугують тими виключними випадками, які на підставі приписів ч. 5 ст. 182 КПК України дозволяють при визначенні підозрюваній ОСОБА_20 застави вийти за межі її розміру, передбаченого законом.

При визначенні розміру застави слідчим суддею звертається окрема увага на те, що підозрювана ОСОБА_24 обізнана щодо способів перетину кордону, володіє необхідними зв`язками з іншими особами (пред`явлена підозра у вчиненні кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб), що на думку суду, підтверджує та підвищує ризики, зазначені прокурором в клопотанні

В судовому засіданні захисником надано перша сторінка медичного висновку про хворобу повнолітнього сина підозрюваної, надано тільки першу сторінку без наявності відповідних печаток та штампів. Слідчим суддею не приймається до уваги зазначений документ, оскільки є сумніви в його справжності.

Крім того, суд враховує твердження прокурора в судовому засіданні, про те, що у підозрюваної наявний криптогаманець, який на теперішній час ще не віднайдений. Це, на думку суду, є підтвердженням наявності коштів та, в свою чергу фінансової спроможності, сплатити суму застави.

Водночас, на переконання слідчого судді, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки.

Слідчий суддя, зважаючи на активну роль підозрюваної ОСОБА_20 у ймовірному вчиненні вищезгаданого кримінального правопорушення, кількість осіб, які потенційно могли бути переправленими через державний кордон України, розмір ймовірної неправомірної вигоди, систематично отримуваної в результаті здійснення таких дій, який, відповідно до показань свідків у кримінальному провадженні складає від 12000 до 14000 доларів США за незаконний перетин кордону, а також майновий та сімейний стан підозрюваної, непрацюючої, не одруженої, зазначає, що утримання неповнолітньої дитини здійснює колишній чоловік (повністю забезпечує), а так само і оплату всіх витрати родини, слугують тими виключними випадками, які, на підставі вищевикладених вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, дозволяють при визначенні підозрюваній ОСОБА_20 застави вийти за межі її розміру, передбаченого законом для осіб, підозрюваних у вчиненні тяжкого злочину.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити відповідно КПК України розмір застави у розмірі 1000 (однієї тисячі) прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 3 028 000 (три мільйона двадцять вісімдесят тисяч) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Застосовуючи до підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування і обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 28.08.2025 року та діє до 26.10.2025 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_25 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1000 (однієї тисячі) прожиткових мінімумів для працездатної особи, що складає 3 028 000 (три мільйона двадцять вісімдесят тисяч) гривень, вважаючи зазначений розмір співмірним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком до 26.10.2025, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора та суду;

2)не відлучатися із м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та іншими особами з приводу обставин вчиненого никримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків підозрюваним, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1