Справа № 404/8152/25
Номер провадження 1-кс/404/2673/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0002002 від 02.08.2025 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Мала Виска, Маловисківського району Кіровоградської області, зареєстрованого і проживаючого по АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання.

Старший слідчий СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_4 , за погодженням із заступником прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, без можливості внесення застави.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 02.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.08.2025 року близько 14 години 00 хвилин ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , йшов по вулиці в бік будинку в якому проживає, а саме за адресою: АДРЕСА_2 .

В цей час неподалік вказаного будинку знаходився ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі мав предмет, який має колюче-ріжучі властивості, схожий на ніж.

В подальшому ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, в агресивному стані, побачив раніше незнайомого йому ОСОБА_8 після чого в нього виник злочинний умисел направлений на умисне вбивство останнього.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано ОСОБА_5 маючи в руці предмет, який має колюче-ріжучі властивості схожий на ніж, наздогнав зі спини ОСОБА_8 в момент коли той зайшов до під`їзду №2, будинку АДРЕСА_2 , після чого продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх наслідків, наніс два удари в спину ОСОБА_8 в область грудної клітки з лівого та правого боку.

В подальшому ОСОБА_5 з місця події зник, забравши з собою знаряддя вчинення злочину.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №930 від 02.08.2025 смерть ОСОБА_8 настала в результаті гострої крововтрати, проникаючого поранення грудної клітки з ушкодженням легень, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних в момент заподіяння.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового слідства за ч.2 ст.15 ч.1 ст. 115 КК України як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

02.08.2025 року о 16 год. 30 хв. ОСОБА_5 , на підставі ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопоуршення.

03.08.2025 року складено і в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_5 , повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує: електронним рапортом про злочину; протоколом огляду місця події (м.Кропивницький, вул. Незалежності 4, підїзд №2), де було виявлено труп гр. ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті; протоколом допиту свідків; протоколом обшуку (де було виявлено одяг затриманого та ніж з нашарування РБК»; протоколом освідування особи (в ході освідування ОСОБА_5 було на тілі виявлені засохлі нашарування РБК у вигляді плям та капель, при цьому порізів та інших явних ушкоджень на тілі у затриманого не виявлено та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, - можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому. Вказав, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може здійснити вищезазначені дії.

Запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою слід обрати з урахуванням особи підозрюваного, його характеризуючих даних, відсутністю стійких соціальних та виробничих зв`язків, та насамперед обставин і характеру вчиненого кримінального правопорушення, зокрема негативного його наслідку.

Щодо факту виклику карети швидкої допомоги слічий зазначив, що підозрюваному була надана необхідна медична допомога, його стан був викликаний періодом невживання алкогольних напоїв.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Щодо себе вказав, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 в будинку, якмй перебуває на балансі міської ради міста Кропивницький. ОСОБА_5 неодружений, дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, група інвалідності відсутня, має хвороби серця, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, рухомого та нерухомого майна у власності не має, як і накопичень. Вказав, що під часперебування в слідчому ізоляторі до нього двічі приїздила карета швидкої допомоги, оскільки хватав приступ епілепсії.

Захисник у суді заперечив проти задоволення клопотання слідчого, вважала його передчасним та непропорційним, а ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України необґрунтованими. Вказуючи на те, що відсутня обгрунтована підозра. Наразі відсутній висновок судово-медичної експертизи, обвинуваченням не надано експертного дослідження. Жодних прямих доказів обвинуваченням не надано. Прокурором в судовому засіданні недоведено обставин неможливості застосування щодо її підзахисного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним ст.177 КПК України. Просила обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, так як той має постійне місце реєстрації та проживання. Звертала увагу на те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в повній мірі забезпечить виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0002002 від 02.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.08.2025 року о 16 год. 30 хв. ОСОБА_5 , на підставі ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопоуршення.

03.08.2025 року складено і в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_5 , повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст.5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема: протоколом огляду місця події від 02.08.2025; (м.Кропивницький, вул. Незалежності 4, підїзд №2), де було виявлено труп гр. ОСОБА_8 з ознаками насильницької смерті; протоколом допиту свідків; протоколом обшуку від 02.08.2025 (де було виявлено одяг затриманого та ніж з нашарування РБК»; протоколами допиту свідків; протоколом огляду трупу від 02.08.2025; лікарським свідоцтвом про смерть; протоколом освідування особи (в ході освідування ОСОБА_5 було на тілі виявлені засохлі нашарування РБК у вигляді плям та капель, при цьому порізів та інших явних ушкоджень на тілі у затриманого не виявлено; протоколом отримання зразків для проведення експертизи від 02.08.2025.

Щодо позиції сторони захисту про необгрунтованість підозри, слідчий суддя зазначає, що на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Підозра це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав та обов`язків відповідно до чинного законодавства».

Стандарт «достатніх підстав (доказів) для підозри» є нижчим ніж стандарт «обґрунтованої підозри». Для цілей повідомлення особі про підозру він передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий, за погодженням з прокурором, посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, в саме: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведені ризики, визначені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які він посилається в клопотанні.

Згідно ст.12 КК України злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є особливо тяжким, санкцією даної частини статті передбачено позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я потерпілого, вчиненого в стані алкогольного сп`яніння, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, востаннє 09.07.2020, наразі вчинив новий злочин, тому схильний до вчинення кримінальних правопорушень.

ОСОБА_5 має вік 50 років, проживає в місті Кропивницький, неодружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційне місце роботи відсутнє, рухомого, нерухомого майна у власності не має, як і накопичень, тобто сталі соціальні зв`язки відсутні.

Отже, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризику, визначеного п.1 ч.1 ст.177 КПК України, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування. Окрім того, підозрюваний з місця вчинення кримінального правопорушення зник, був згодом затриманий, що додатково свідчить про наявність ризику ухилення від органу досудового розслідування чи суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим, ризик першкоджати кримінальному провадженню іншим чином - належним чином не обґрунтовані у клопотанні, не віднайшли об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтуються на припущеннях слідчого, прокурора.

Також, під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризику визначеного п.5 ч.1 ст.177 КПК України, з огляду на те, що ОСОБА_5 раніше судимий, є особою, яка не контролює свою поведінку під впливом алкоголю та емоцій, що може мати наслідком продовження злочинної діяльності. Так, нездатність підозрюваного вирішувати конфлікти мирним шляхом, являється існуванням передумови для вчинення підозрюваним нових насильницьких злочинів у разі обрання йому запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою.

З цих підстав не може бути обраний і запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, про який клопотала сторона захисту, так як в разі виникнення конфліктної ситуації, ОСОБА_5 може не контролювати своїх дій. За наведених обставин в сукупності слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є неможливим, оскільки не зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування, а тому слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання і вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що сама по собі тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, не є підставою для задоволення клопотання, проте у сукупності з іншими обставинами є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Стороною захисту не надано слідчому судді доказів про неможливість перебування підозрюваного в умовах слідчого ізолятора за станом здоров`я.

Доводи сторін у справі та їх позиція не надали підстав для можливості застосування особистого зобов`язання, оскільки обрання такого запобіжного заходу не забезпечить в повній мірі дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Особиста порука, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування, не може бути застосована, так як в ході розслідування даного провадження встановлено, що осіб які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки не встановлено.

Оскільки підозрюваний не вказав на можливість внесення застави, зазначаючи про відсутність накопичень, як і не вказав на осіб, які можуть внести кошти, застава, як самостійний вид запобіжного заходу не може бути застосована.

Отже, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_5 .

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 16 год. 30 хв. 02.08.2025.

Оскільки, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, який спричинив загибель людини, тому відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України підстав до визначення застави у кримінальному провадженні не встановлено на даному етапі досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182. 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити з 16-30 год. 02.08.2025 до 16-30 год. 30.09.2025 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1