Справа № 309/1079/25
Провадження № 1-кс/309/519/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретарясудового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 10000095, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пузянківці Мукачівського району Закарпатської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року є головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 04.08.2024 в період з 06:56 по 07:07 годин у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності», затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в іноземній валюті - доларах США у невстановленому розмірі, однак не менше 100 доларів США, за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи інвалідності її чоловікові ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Окрім цього, ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, будучи головою лікарсько-консультаційної комісії, службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 04.08.2024 року в період часу 09:04 - 09.16 години у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності», затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 (в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 300 (триста) доларів США за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи інвалідності її сина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Також ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 26.08.2024 у період часу 09:44-09.48 у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності» затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 300 (триста) доларів США за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи інвалідності її чоловіка - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Не припиняючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, за попередньою змовою з лікарем неврологом некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, членом лікарської консультативної комісії - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , 26.08.2024 в період часу 10:10 - 10.16 години у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності», затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від останнього неправомірну вигоду у вигляді 800 (вісімсот) доларів США за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи інвалідності ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Також ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 26.08.2024 в період часу 10:04-10.09 години у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності» затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 200 (двісті) доларів США за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи її інвалідності, тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 09.09.2024 в період часу 09:07 - 09.12 години у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності», затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у іноземній валюті - доларах США, в невстановленому розмірі, однак не менше 100 доларів США, за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи його інвалідності, тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

Також ОСОБА_4 , працюючи на посаді завідувача поліклінічного відділення комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області та, відповідно до наказу №29-о від 01 січня 2024 року, головою лікарсько-консультаційної комісії, будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, використовуючи своє службове становище, 05.12.2024 в період часу 10:26 -10.34 години у приміщенні службового кабінету комунального некомерційного підприємства лікувально-профілактична установа Міжгірської районної лікарні Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в смт. Міжгір`я, вул. Захисників України, 4, будучи як голова ЛКК уповноваженою службовою особою на здійснення направлення хворих на огляд та обстеження до МСЕК для встановлення інвалідності згідно пп.2 п.3 розділу ІІІ «Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності», затвердженого Наказом МОЗ України від 09.04.2008 N198 ( в редакції Порядку від 18.07.2023), отримала від ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у іноземній валюті - доларах США в невстановленому розмірі, однак не менше 100 доларів США за видачу направлення на огляд та обстеження до МСЕК на продовження групи інвалідності її батька - ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , тобто за вчинення дій, які прямо входили до її компетенції як голови лікарсько-консультативної комісії.

ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.368 КК України, тобто одержання неправомірної вигоди службовою особою, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища; ч. 3 ст. 368 КК України, тобто одержання неправомірної вигоди службовою особою, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчиненому повторно; ч. 3 ст. 368 КК України, тобто одержання неправомірної вигоди службовою особою, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, повторно; ч. 3 ст. 368 КК України, тобто одержання неправомірної вигоди службовою особою, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням службового становища, вчиненому повторно.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у інкримінованому кримінальному правопорушенні на даний час підтверджується: протоколами негласних слідчих розшукових дій, протоколами огляду речових доказів у вказаному кримінальному провадженні та іншими доказами, здобутими в ході досудового розслідування.

Запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення відповідного ступеню тяжкості.

Згідно ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що :

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертаються з клопотанням.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), який належить до категорії тяжких і за який їй може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином зокрема, шляхом залучення інших осіб з метою направлення органу слідства на хибний шлях.

З метою запобігання вчинити підозрюваного ОСОБА_4 будь-яку з вищеописаних дій, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання їй найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_4 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене та те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання її спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином зокрема, шляхом залучення інших осіб з метою направлення органу слідства на хибний шлях, а тому, стосовно ОСОБА_4 слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти вказаним ризикам.

За таких обставин, обрання відносно підозрюваної менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, наведеним у клопотанні та не буде сприяти досягненню завдань кримінального провадження.

Положення ч. 2 ст.177 КПК України передбачено що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків. В даному випадку існують ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана ОСОБА_4 будучи обізнаного про міру покарання за скоєне нею кримінальне правопорушення зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти нові злочини про, що свідчить її попередня діяльність та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368, ч.3 ст.368 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

У даному випадку щодо обґрунтованості підозри, слід звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини, згідно якої під «розумною» підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, слід розуміти наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо вчинила злочин.

Також, відповідно до положень ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, крім вищезазначених ризиків, оцінює наступні обставини, зокрема: вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яке є умисним тяжким кваліфікованим злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дев`яти років, відсутність у підозрюваної нарікань на вік та стан здоров`я.

Беручи до уваги те, що підозрювана ОСОБА_4 , будучи на волі може незаконно впливати на свідків, також враховуючи те, що остання, усвідомивши на даний час про настання караності за скоєне нею діяння, може здійснити будь-які дії, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тому у даному випадку більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам, а тому, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 181, 184, 194 КПК України слідчий просить слідчого суддю обрати підозрюваній запобіжний захід у виді тримання під вартою

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, а саме те, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, санкція за скоєння якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, що в своїй сукупності вказує на те, що вона будучи обізнаною з мірою покарання перебуваючи на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні ОСОБА_4 та її захисник ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання. Враховуючи наведені обставини, просять застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішенні питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, приходить до наступного.

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України за вище наведених обставин.

За вказаним фактом відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, в ході якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені вказаного злочину та подано до слідчого судді дане клопотання про обрання запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного.

Слідчим суддею, під час розгляду клопотання, встановлено такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Пузянківці Мукачівського району Закарпатської області, зареєстрована та проживаюча за адресою АДРЕСА_1 . Підозрювана на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи її віку.

Як убачається з матеріалів клопотання, необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрювана об`єктивно підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а її вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим остання, будучи обізнаною з мірою покарання за вчинене діяння, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , оскільки надані докази об`єктивно підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

В даному випадку наявність підстав для тримання підозрюваного під вартою суд оцінює в даному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тому тримання ОСОБА_4 під вартою є виправдано, оскільки цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

В свою чергу, у судовому засіданні підозрюваного ОСОБА_4 , та її захисником всупереч положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків, встановлених стороною обвинувачення, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає доведеною наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, , що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може належним чином забезпечити процесуальну поведінку підозрюваної, вважає за необхідне задоволити клопотання про обрання заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою .

Також, суд враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваній заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 вказаного Кодексу, а саме 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 грн. за покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути нею внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на неї такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого прокурора та суду; повідомляти слідчого прокурора та суд про своє місце проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пузянківці Мукачівського району Закарпатської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб з 04.09.2025 року до 02.11.2025 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, що становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої станом на 01 січня поточного року 3028 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний рахунок:

Отримувач коштів - ТУ ДСА України в Закарпатській області;

Код отримувача (код ЄДРПОУ) 26213408;

Банк отримувача ДКСУ м. Київ ;

Код банку отримувача (МФО) 820172;

Рахунок отримувача UA 0018501

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про своє місце проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державного департаменту України з питань виконання покарань негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово Хустський районний суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_6 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній, захиснику, слідчому, прокурору та уповноваженій особі місця ув`язнення негайно після її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено учасникам процесу 08 вересня 2025 року о 09 год. 00 хв.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1