У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2025 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участі сторін та інших учасників провадження

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

заявника - ОСОБА_3

розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва заяву адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України (справа №760/12583/24)

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває заява адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України (справа №760/12583/24)

В судовому засіданні 10.04.2025 року адвокат заявив відвід судді ОСОБА_5 , оскільки в останнього наявні сумніви з приводу неупередженості судді. В своїй заяві адвокат вказує, що йому відомо від працівників Солом`янського районного суду м. Києва, що під час перебування справи 760/12583/24 в провадженні судді ОСОБА_5 , до останньої приїжджав співробітник СБ України ОСОБА_6 та чинив на суддю тиск з метою пришвидшення розгляду даної справи. Просив відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України (справа №760/12583/24).

Суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяву про відвід, заслухавши думку заявника ОСОБА_3 , суддя дійшов до наступного висновку.

Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_5 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та у неможливості ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на упередженість судді.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розглядукримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України (справа №760/12583/24).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80-81, 369-372, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 , поданої в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України (справа №760/12583/24), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7