Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/2148/2025 У Х В А Л А
29.05.2025р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Миколаївській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Южноукраїнськ Миколаївської області, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
30.03.2015р. у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.
Згідно повідомлення про підозру на початку липня 2014 року (точної дати досудовим розслідуванням не встановлено), громадянин України ОСОБА_6 , достовірно знаючи, що «ДНР» є терористичною організацією, з метою участі та сприяння її діяльності, прибув в Донецьку область, де при невстановлених слідством обставинах вступив до складу терористичної організації «ДНР» та отримав від невстановлених членів терористичної організації «ДНР» військову зброю, а саме автомат Калашникова. Після чого невстановленими керівниками терористичної організації «ДНР» ОСОБА_6 був зарахований до військового формування «ДНР» - бригада « ІНФОРМАЦІЯ_2 » для участі у бойових діях проти сил антитерористичної операції (далі АТО).
З липня 2014 року по теперішній час, перебуваючи в м. Донецьку, ОСОБА_6 з військовою зброєю несе службу у складі бригади « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в якому з метою створення небезпеки для життя та здоров`я людей, порушення громадської безпеки, залякування населення за для визнання терористичної організації «ДНР» окремим державним утворенням застосовує вогнепальну зброю проти військовослужбовців Збройних сил України та інших представників правоохоронних органів, які є учасниками АТО.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначено, що згідно відповіді оперативного підрозділу ОСОБА_6 на даний час знаходиться в Донецькій області, та приймає активну участь в діяльності так званої «ДНР».
У зв`язку з тим, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_6 невідоме, 07.04.2015 його оголошено у розшук.
Постановою від 10.05.2025р. підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Відповідно до відповіді оперативного підрозділу ОСОБА_6 на даний час знаходиться в Донецькій області, та приймає активну участь в діяльності так званої «ДНР».
У зв`язку з тим, що місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_6 невідоме, 07.04.2015 його оголошено у розшук.
Постановою від 10.05.2025р. підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України, яке відноситься до категорії особливо тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років.
Така під озра є обґрунтованою та підтверджується: протоколом про результати зняття інформації з електронних інформаційних мереж від 28.01.2015, відповідно до якого на інформаційному сайті «Ютуб» міститься відеозапис під назвою «Испытание минометов с глушителем 82 мм собственного производства ДНР», на якому зафіксовано ОСОБА_6 , котрий проводить налаштування та випробування міномету з глушником 82 мм., що вироблений учасниками так званої «Донецької народної республіки»; протоколом про результати зняття інформації з електронних інформаційних мереж від 12.12.2014, відповідно до якого на інформаційному сайті «Контакт» міститься персональна сторінка « ОСОБА_9 », в якій розміщені фотознімки ОСОБА_6 з автоматом Калашникова; протоколом про результати зняття інформації з електронних інформаційних мереж від 07.04.2015, відповідно до якого на інформаційному сайті «Википедия» міститься інформація, що Бригади «Кальмиус» - це військове формування Донецької Народної Республіки; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 24.03.2015, які показали, що їм відомо про те, що ОСОБА_6 приймає участь в діяльності так званої «Донецької народної республіки» та входить до складу її військового формування «Кальмиус»; матеріалами кримінального провадження у сукупності.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із вступом до лав військового формування терористичної організації ДНР; зважаючи на те, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує вчиняти злочини та фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошений у розшук; зважаючи на те, що останньому відомі свідки його протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1