Справа №766/9899/25
н/п 1-кс/766/5282/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_5 про застосування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

встановила:

Слідчий у кримінальному провадженні звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

Обґрунтування клопотання.

Відділом поліції № 2 Херсонського РУП ГУНП у Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000618 від 02.06.2025, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , являючись військовозобов`язаним, перебуваючи в числі резервістів, будучи належним чином, у встановленому законом порядку оповіщеним працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_1 , про призов на військову службу під час загальної мобілізації, а також про наслідки відмови бути призваним та проходити військову службу під час мобілізації, оголошеної Указом Президента України №69-2022 від 24.02.2022, 29 травня 2025 року, відмовився від отримання повістки про прибуття о 13 год 10 хв 29 травня 2025 року, до пункту відправки в команду № НОМЕР_1 , умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою ухилення від призову за мобілізацією, без поважних причин, самовільно, в порушення вимог ст. 65 Конституції України, ст. ст. 1, 39 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Указів Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022 № 69-2022, «Про продовження строку проведення загальної мобілізації» від 23.07.2024 № 470/2024 в ІНФОРМАЦІЯ_3 22 квітня 2025 року, за адресою АДРЕСА_1 не з`явився, і за таких обставин ухилився від призову на військову службу під час мобілізації в особливий період.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а саме: ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Херсон, громадянин України, з середньо-технічною освітою, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 раніше не судимому.

19.06.2025 у відповідності до ст.ст. 40, 42, 276-278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; протоколами впізнання за фотознімками; повідомленням про підозру ОСОБА_4 ; протоколом допиту підозрюваного; іншими матеріалами у їх сукупності

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України, вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного злочину, при цьому таке цілком узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польші»).

З метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього Кримінальним процесуальним кодексом України процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підозрюваний може переховуватися від органів розслідування та суду, що обґрунтовуються тяжкістю покарання за вчинене кримінальне правопорушення, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі від 3 до 5 років.

- незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, про місце перебування яких йому відомо;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, законних джерел доходу немає, у зв`язку з чим для забезпечення свого існування може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Також встановлено, що інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до підозрюваного, з наступних причин:

- особисте зобов`язання неможливо застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків. Враховуючи тяжкість злочину та вказані обставини, вимагається постійний контроль за поведінкою підозрюваного, що може бути досягнуто лише при застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного із триманням під вартою;

- особиста порука на адресу правоохоронних органів не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_4 ;

- застава слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу.

Таким чином, беручи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відносяться відповідно до ст. 12 КК України, до категорії нетяжких злочинів, за які законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 5 років, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки усвідомлюючи невідворотність покарання, може ухилятися від слідства та суду.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор підтримав подане клопотання, просив його задовольнити та застосувати підозрюваному запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту.

Підозрюваний не заперечив проти задоволення клопотання, пояснив, що нікуди не тікав, йому один раз зателефонував слідчий і він одразу ж з`явився на його виклик, має постійне місце проживання, яке слідчому відоме, проживає один, не одружений, офіційно не працює, живе на заощадження, які залишилися від його роботи моряком, зараз в море не ходить, оскільки в 2020 році закінчилася дія паспорту моряка, а подовжити його дію він не встиг. У травні цього року він пройшов військову лікарську комісію, за повісткою не з`явився, свідки у справі це працівники ТЦК, їх нікого він не знаю, а тому впливати на них не можу.

Мотивація суду.

Заслухавши думку учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

19.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а саме: ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому правопорушення сторона обвинувачення підтверджує зібраними у кримінальному провадженні доказами, зазначеними у клопотанні, дослідженими у судовому засіданні та під час прийняття слідчим суддею процесуального рішення.

У клопотанні зазначено ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вимоги до клопотання про застосування запобіжних заходів визначені ст.184 КПК України. Згідно вимог вказаної норми КПК України клопотання повинно містити короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа. А основну частину клопотання має містити посилання на один або кілька ризиків та виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, визначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Тобто слідчий прокурор повинні викладати фактичні обставини, які вказують на існування ризиків, і на підставі цих фактичних обставин робити висновок про наявність певного ризику, мали б статися якісь події, які б насторожили слідчого, що підозрюваний може не виконувати процесуальні обов`язки або уникати слідства, і це дало б слідчому підстави для звернення до суду із клопотанням.

В даному випадку нічого такого після повідомлення ОСОБА_4 про підозру не відбувалося, але слідчий чомусь звернувся із клопотанням.

Ризики, зазначені слідчим з прокурором є надуманими, не підтверджені жодними доказами. За своїм змістом обґрунтування ризиків є стандартним набором формальних фраз, не підкріплених жодними конкретними фактами у даному кримінальному провадженні.

Зокрема, щодо ризику впливу на свідків. Всі свідки є працівниками ТЦК. І при цьому слідчий зазначає, що підозрюваний може впливати на свідків, «про місце перебування яких йому відомо». Таке обґрунтування ризику з урахування статусу свідків виглядає абсурдним.

Щодо ризику переховування, то з урахуванням характеру кримінального правопорушення, якби підозрюваний мав можливість сховатися, то вже зробив це, не дочікуючись підозри.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення стороною обвинувачення єдиною підставою для існування вказаного ризику зазначено, що «підозрюваний офіційно не працевлаштований, законних джерел доходу немає, у зв`язку з чим для забезпечення свого існування може вчинити інші кримінальні правопорушення». Інших підстав стороною обвинувачення не зазначено, із чого виходить, що на думку прокурора всі особи, які офіційно не працюють, апріорі переходять в зону ризику вчинення кримінальних правопорушень. З цього приводу слід зазначити, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, зважаючи на те, що підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, дій, які б свідчили про його схильність до вчинення кримінальних правопорушень, підозрюваний не вчиняв. Має постійне місце проживання, хоча офіційно не працевлаштований, однак мав достойний заробіток, що дало йому можливість зробити заощадження, за рахунок яких живе, чого прокурор у судовому засіданні не спростовував.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що не існує жодного із заявленим прокурором ризиків.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.131 КПК України запобіжні заходи є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з п.п. 2, 3 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора і може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Ані в клопотанні, ані в судовому засіданні прокурором не було доведено потребу досудового розслідування у застосуванні до підозрюваного такого запобіжного заходу як домашній арешт, не було доведено, що застосуванням такого запобіжного заходу може бути виконане якесь завдання при досудовому розслідуванні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Відмовити слідчому СВ Відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_5 у задоволенні клопотання про застосування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1