Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6294/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим СВ Подільського ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001140 від 30.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Подільської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

за № 0000034 від 04.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 30.04.2025 близько 07 год. 00 хв. за адресою:

м. Київ, просп. Порика, буд. 3, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисно спричинили тілесні ушкодження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вигляді ЗЧМТ забій головного мозку з формуванням субдурального скупчення геморагічного вмісту в області ската, що поширюється до турецького сідла. Перелом соскоподібного відростку правої скореневої кістки, розходження потиличного шва.

В ході досудового розслідування 30.04.2025 в період часу з 22 год. 11 хв. по 22 год. 34 хв., слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 було проведено затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку ст. 208 КПК України за адресою: м. Київ, вул. Івашкевича 8, в ході якого було виявлено: мобільний телефон марки «Nokia», чорного кольору, який було упаковано до спеціального пакунку EXPO 190663, чоботи коричневого кольору із слідами РБК, які було упаковано до двох паперових конвертів, футболка бордового кольору, яка упакована до паперового конверта.

Вилучені речі визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП в м. Києві від 01.05.2025.

Як вказано у клопотанні, метою застосування заходу забезпечення є збереження речових доказів.

Прокурор подала до суду письмову заяву, в якій просила розглянути клопотання за її відсутності, повністю підтримала та просила задовольнити.

Власник майна, повідомлений належним чином про час, місце та дату розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Слідчий суддя вирішив розглядати клопотання за відсутності прокурора, інших учасників, оскільки неявка учасників справи не є перешкодою для розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Про факти, встановлені під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вказані у клопотанні обставини справи відповідають долученим до нього матеріалам. В ході досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000034 від 04.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, в ході проведеного 30.04.2025 затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України за адресою:

м. Київ, вул. Івашкевича 8, в ході якого було виявлено: мобільний телефон марки «Nokia», чорного кольору, який було упаковано до спеціального пакунку EXPO 190663, чоботи коричневого кольору із слідами РБК, які було упаковано до двох паперових конвертів, футболка бордового кольору, яка упакована до паперового конверта, що були визнані речовими доказами у цьому кримінальному провадженні постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП в м. Києві від 01.05.2025.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують вимоги клопотання про арешт майна, приходжу до висновку про наявність достатнього обґрунтування стороною обвинувачення відповідності вилучених речей критеріям, викладеним у ст. 98 КПК України, зокрема що вони могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Накладення арешту на зазначене вилучене майно може вплинути на досягнення дієвості кримінального провадження, що згідно зі ст. 131 КПК України є загальною метою забезпечення заходу кримінального провадження. Клопотання подано в строки, визначені ч. 5

ст. 171 КПК України.

Отже, оскільки ці речові докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, крайньої необхідності проведення ряду експертних досліджень із вказаним речами, забезпечення прийняття законних, неупереджених і об`єктивних процесуальних рішень, необхідно накласти арешт на зазначене тимчасово вилучене майно, у вигляді заборони користуватися і розпоряджатися будь-кому і будь-яким чином зазначеним майном.

Також слід роз`яснити, що відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 168, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, подане слідчим СВ Подільського ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001140 від 30.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведеного 30.04.2025 затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку ст. 208 КПК України за адресою: м. Київ, вул. Івашкевича 8, а саме: мобільний телефон марки «Nokia», чорного кольору, який було упаковано до спеціального пакунку EXPO 190663, чоботи коричневого кольору із слідами РБК, які було упаковано до двох паперових конвертів, футболка бордового кольору, яка упакована до паперового конверта.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового

провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1