Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/341/2025 Справа № 641/9031/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

секретаря ОСОБА_7 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР за № 0001015 від 13.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слобідського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001015 від 13.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання щодо продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , при цьому вказав, що, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлених при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема, те, що останній може переховуватись від суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, а також тяжкість кримінального правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Заявив клопотання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на особисте зобов`язання або домашній арешт, посилаючись на практику ЄСПЛ та те, що ризики зазначені прокурором необгрунтовані. Крім того, просив замінити йому захисника ОСОБА_5 іншим захисником, посилаючись на розходження правової позиції по справі.

Захисник обвинуваченого заперечувала проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважала, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відсутні. Крім того, підтримала клопотання обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу, вважала за можливе змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт або особисте зобов`язання. Крім того, захисник обвинуваченого заперечувала проти задоволення клопотання обвинуваченого про її заміну іншим захисником, посилаючись на відсутність на те підстав.

Прокурор заперечував проти клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу, з підстав, наведених у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того, при розв`язанні клопотання обвинуваченого про заміну йому захисника, покладався на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

При розв`язанні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , судом встановлено, що обвинуваченому ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.11.2024 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Крім того, згідно ч.4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При розв`язанні клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить із того, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суду не надано, враховує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, є особливо тяжким, а саме - злочином проти основ національної безпеки України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавленням волі, з конфіскацію майна, тому суд вважає за неможливе застосувати до обвинуваченого інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою та визначити суму застави, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час кримінального провадження.

Таким чином, беручи до уваги, що на даний час не перестали існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були встановлені під час застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому суд приходить до висновку про необхідність продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів.

При розв`язанні клопотання обвинуваченого щодо зміни йому запобіжного заходу з тримання під вартою на інший запобіжний захід, суд дійшов наступного.

Так, згідно положень ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України,Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно положень ч. 1 ст. 201 КПК України, Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Враховуючи, що в клопотанні обвинуваченого ОСОБА_6 відсутні посилання на наявність достатніх підстав вважати, що змінилися, зникли чи зменшились ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор, тому на даний час підстав для зміни запобіжного заходу, суд не вбачає.

При розв`язанні клопотання обвинуваченого щодо заміну йому захисника, суд приходить до наступного.

Так, відповідно до пункту 3с статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: - захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або - за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника - одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя.

У п. 89 рішення ЄСПЛ від 13 лютого 2001 року усправі «Кромбах проти Франції» вказано, що «хоча право кожної особи, обвинувачуваної у вчиненні кримінального правопорушення, на ефективний захист адвокатом не є абсолютним, воно становить одну з головних підвалин справедливого судового розгляду».

Згідно ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу, у випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно, кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 54 КПК України, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Якщо підозрюваний, обвинувачений наполягає на відмові від захисника, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані організувати зустріч захисника з підозрюваним, обвинуваченим. У разі якщо підозрюваний, обвинувачений особисто та безпосередньо повідомляє захиснику про небажання мати захисника, заміну захисника після конфіденційної розмови із захисником, така відмова або заміна фіксується у протоколі процесуальної дії або журналі судового засідання.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_6 не бажає, щоб його права захищав захисник адвокат ОСОБА_5 , виконавши вимоги ст. 54 КПК України щодо забезпечення можливості конфіденційного спілкування, з метою дотримання справедливого судового розгляду, вважає необхідним замінити захисника, залучивши іншого захисника, для захисту законних прав та інтересів обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183,376,392 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_8 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 19.07.2025 року включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Замінити обвинуваченому ОСОБА_6 захисника - адвоката ОСОБА_5 іншим захисником.

Доручити Східному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги призначити обвинуваченому ОСОБА_6 адвоката, для захисту його законних прав та інтересів.

Захиснику необхідно з`явитись до Слобідського районного суду м. Харкова, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Холодноярська, 5 в зал № 7 на 24 червня 2025 на 11 годину 00 хвилин.

Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Слобідський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя- ОСОБА_1

Судді - ОСОБА_2

ОСОБА_3