Справа № 953/4195/25
Провадження № 1-кп/953/771/25
В И Р О К
09 травня 2025 року м. Харків
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Харків, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який не є особою з інвалідністю, не є військовослужбовцем, неодружений, не має на утриманні малолітніх дітей та осіб похилого віку, із базовою середньою освітою, не працевлаштований, раніше не судимий
у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.249 КК України, -
Зазначені обставини, які встановлені органом досудового розслідування, не оспорюються учасниками кримінального провадження, які надали згоду щодо розгляду обвинувального акту за їх відсутності у спрощеному проваджені. ОСОБА_3 , захисником якого є адвокат ОСОБА_4 , беззаперечно визнав свою вину у вчиненні вказаного кримінального проступку. Обвинувачений ОСОБА_3 та представник потерпілого Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, головний державний інспектор ОСОБА_5 , ознайомлені з обмеженням права на апеляційне оскарження. Зважаючи на викладене, суд, за клопотанням прокурора ОСОБА_6 в порядку ч.1 ст.302 КПК України, вважає за доцільне розглянути обвинувальний акт та додані до нього матеріали щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників кримінального провадження на підставі обвинувального акту та доданих до нього матеріалів із ухваленням вироку без зазначення доказів на підтвердження встановлених обставин відповідно до положень ч.2 ст.382 КПК України.
За встановлених органом досудового розслідування обставин, суд вважає, що винність ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку доведена повністю та кваліфікує його дії за ч.1 ст.249 КК України, тобто незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що він раніше не судимий, вперше притягається до кримінальної відповідальності, на обліку лікаря психіатра та нарколога не перебуває, офіційно не працевлаштований.
Обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченої, відповідно до ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття.
Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого , відповідно до ст. 67 КК України, судом не встановлено.
При обранні виду та міри покарання обвинуваченого відповідно до ст. 65 КК України, суд враховує характер і ступінь тяжкості скоєного кримінального проступку, дані про особу обвинуваченого, пом`якшуючі та обтяжуючі покарання обставини, майновий стан обвинуваченого.
Санкція частини першої статті 249 КК України передбачає покарання у виді штрафу, пробаційного нагляду та обмеження волі.
Зважаючи на відсутність відомостей щодо офіційного працевлаштування обвинуваченого, наявності законних джерел доходу, суд не вбачає підстав для призначення обвинуваченому покарання у виді грошового стягнення. Відсутність зайнятості обвинуваченого ставить під сумнів наявність у нього реальної можливості виконання покарання у виді штрафу.
Відтак, суд вважає за доцільне призначити обвинуваченому ОСОБА_3 покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді пробаційного нагляду в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 59-1 КК України.
Призначене покарання на думку суду буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченої та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.
Щодо цивільного позову.
Згідно з ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Частиною 1 ст. 129 КПК України, передбачено, що ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав та розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, а відповідно до ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Позов обґрунтований тим, що внаслідок протиправних дій обвинуваченого у наведеній події незаконного вилову були спричинені матеріальні збитки.
Зважаючи на те, що з досліджених в ході судового розгляду доказів встановлена винуватість обвинуваченого у завданні його діями шкоди, внаслідок порушення ним законодавства про тваринний світ та законодавства про охорону навколишнього природного середовища, суд дійшов висновку, що цивільний позов підлягає задоволенню у повному обсязі з стягненням з обвинуваченого суми відшкодування матеріальної шкоди.
Таким чином, цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_3 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, є обґрунтованим та підставним, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.
Щодо питання наявності у прокурора підстав для представництва інтересів держави у цій справі.
Випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді визначені у Законі України «Про прокуратуру», частина третя статті 23 якого визначає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
З листа тимчасово виконуючого обов`язки управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області від 01.05.2025 вбачається, що управлінням не вживались заходи цивільно-правового характеру (пред`явлення позову) щодо відшкодування заподіяної державі шкоди та просили прокуратуру звернутися з відповідною позовною заявою для здійснення представництва інтересів держави.
Відтак, суд вважає, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі
Щодо речових доказів.
Згідно з ч. 1 ст. 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 КК України.
Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Таким чином, щодо речових доказів, зокрема, металеві прути з сіткою «косинка» у кількості 10 шт., а саме: металеві прути з сіткою білого кольору у кількості 7 шт., металеві прути з сіткою «косинка» синього кольору 2 шт., металевий прут з сіткою «косинка» зі слідами іржі 1 шт., льодовий бур із свердлом зеленого (бірюзового) кольору та металевого коловорота білого кольору, на якому зображений напис синього кольору «тонар» - 1 шт., суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію.
Питання про інші речові докази, необхідно вирішити відповідно до ст. 100 КПК України, скасувавши арешт, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова 16.04.2025 (н/п 1-кс/953/3011/25), відповідно до вимог ч. 4 ст. 174 КПК України.
У резолютивній частині вироку серед іншого у разі визнання особи винуватою зазначається рішення про відшкодування процесуальних витрат (ч. 4 ст. 374 КПК України). Процесуальні витрати складаються із витрат, пов`язаних із залученням експертів (ст. 118 КПК України). У разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта (ч. 2 ст. 124 КПК України).
З огляду на викладене з обвинувачених на користь держави підлягають стягненню документально підтверджені витрати на залучення експерта в даному кримінальному провадженні.
Запобіжний захід не обирався.
Керуючись ст. 368, ст. 374, ст. 382 КПК України, суд, -
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, і призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.
На підставі ч. 2 та п. 4 ч. 3 ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації; виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.
На підставі ч. 1 ст. 49-2 Кримінально-виконавчого кодексу України строк покарання у виді пробаційного нагляду обчислювати з дня постановки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на облік уповноваженим органом з питань пробації.
Попередити ОСОБА_3 , що уразі ухилення від відбування покарання у виді пробаційного нагляду настає відповідальність за ч.3 ст.389 КК України, яка передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до трьох років.
Цивільний позов задовольнити.
- металеві прути з сіткою «косинка» у кількості 10 шт., а саме: металеві прути з сіткою білого кольору у кількості 7 шт., металеві прути з сіткою «косинка» синього кольору 2 шт., металевий прут з сіткою «косинка» зі слідами іржі 1 шт., льодовий бур із свердлом зеленого (бірюзового) кольору та металевого коловорота білого кольору, на якому зображений напис синього кольору «тонар» - 1 шт. - конфіскувати в дохід держави.
- 52 екземпляри риби різних порід, а саме: судака - 6 екземплярів, ляща - 2 екземпляри, окуня - 3 екземпляри, карася сріблястий - 41 екземпляр повернути власнику управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, скасувавши арешт;
- рибацьке металеве сидіння 1 шт. повернути власнику ОСОБА_3 , скасувавши арешт;
- DVD-R диск «hp» зберігати в матеріалах справи.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Копію судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених статтею 394 КПК України, до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня його проголошення.

Вирок суду, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст. 381 та ст.382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Суддя ОСОБА_1