Справа № 405/5350/25
провадження № 1-кс/405/2185/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВР ЗСГСД слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженої, раніше не судимої, -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 08.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000468, -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2025 до Подільського районного суду м. Кропивницького від старшого слідчого ВР ЗСГСД слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за обставин, які викладені в клопотанні, вказав на наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник заперечував відносно задоволення клопотання про застосування до його підхахисної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування чого вказав, що підозрювана раніше не судима, в неї є постійне місце проживання, офіційно працевлаштована; НСРД до клопотання не надано, тому не можна говорити про обгрунтованість підозри; ризики є припущеннями, нічим не підтверджені. Просив застосувати до своєї підзахисної більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання.

Підозрювана підтримала позицію захисника.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваної та її захисника, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов до наступних висновків.

Слідчий суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000468 від 08.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

26.08.2025 ОСОБА_4 о 15 год. 08 хв. затримано на підставі ст. 208 КПК України.

27.08.2025 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, відповідно до змісту якої: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до наказу №112 від 15.09.2009 Комунального некомерційного підприємства «Поліклінічне об`єднання» Кропивницької міської ради» , (далі КНП «Поліклінічне об`єднання»), прийнято на посаду сестри медичної дільничної терапевтичного відділення № 1 поліклінічного відділення №1 КНП «Поліклінічне об`єднання Кропивницької міської ради».

Згідно наказу №116 від 30.04.2020 КНП «Поліклінічне об`єднання» ОСОБА_8 , переведено на посаду сестри медичної кабінету медичних оглядів призовників, військовослужбовців та військовозобов`язаних з 01.05.2020.

Відповідно до Рішення виконавчого комітету Кропивницької міської ради № 1150 від 26.12.2023 «Про визначення закладу охорони здоров`я, медичні працівники якого залучатимуться до складу позаштатної військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 » визначено, комунальне некомерційне підприємство «Поліклінічне об`єднання» Кропивницької міської ради» (ідентифікаційний код юридичної особи - 36421504) (далі КНП «Поліклінічне об`єднання»), закладом охорони здоров`я, медичні працівники якого залучатимуться до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ,) № 501 від 30.12.2024 «Про призначення персонального складу лікарів-спеціалістів до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 » створено в 2025 році постійно діючу позаштатну військово-лікарську комісію при ІНФОРМАЦІЯ_5 , та затверджено основний та резервний склад лікарів - фахівців (медичного персоналу) згідно з додатками № 2, 3.

Відповідно до Додатку 3 до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 № 501 від 30.12.2024 «Резервний склад лікарів фахівців (медичного персоналу) Комунального некомерційного підприємства «Поліклінічне об`єднання» Кропивницької міської ради», який залучається до складу військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 » визначено склад резервної військово-лікарської комісії зокрема і секретаря ОСОБА_4 .

Відповідно до посадової інструкція секретаря військово-лікарської комісії комунального некомерційного підприємства «Поліклінічне об`єднання» Кропивницької міської ради» при ІНФОРМАЦІЯ_5 визначено наступне:

Розділ 1. Загальні положення.

1.1. Секретар військово-лікарської комісії (далі Комісії або ВЛК) належить до професійної групи "Фахівці".

1.2. Включення до складу військово-лікарської комісії здійснюється за наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 за погодженням з директором підприємства.

1.3. Секретар Комісії на час роботи в Комісії та з питань військово- лікарської експертизи підпорядковується безпосередню голові військово-лікарської комісії.

1.4. У разі відсутності секретаря комісії його обов`язки здійснює особа, призначена Наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 з резерву.

Розділ 2. Завдання та обов`язки.

Секретар Комісії:

2.1. Керується наказом Міністра оборони України від 14.08.2008 №402 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України».

2.2. Веде журнал скерованих на додаткове обстеження Комісією, реєструє направлення та заповнює відривний талон до направлення.

2.3. Веде книгу протоколів засідань Комісії та, по закінченню роботи Комісії, здає книгу протоколів на зберігання в діловодство військового комісаріату. Оформлює витяги з протоколів та готує відповідні повідомлення.

2.4. Приймає скерованих на Комісію, реєструє картку обстеження та медичного огляду, заповнює та реєструє довідку Комісії.

2.5. Веде обліково-звітну документацію за затвердженими формами та падає за результатами медичних оглядів оперативну інформацію голові.

2.6. Дотримується принципів медичної деонтології.

2.7. Постійно удосконалює свій професійний рівень.

2.20. Дотримується вимог антикорупційного законодавства та Антикорупційної програми підприємства.

2.21. Не вчиняє сам та не примушує інших вчиняти дії, пов`язані з корупцією.

2.22. Зобов`язаний повідомити Уповноваженого з питань запобігання та протидії корупції або правоохоронні органи про пропозиції вчинити корупційні злочини або одержати неправомірну вигоду.

Розділ 3. Права.

3.1. Ознайомлюватися з проектами рішень керівництва, що стосуються його діяльності в Комісії.

3.2. Вносити на розгляд керівництва пропозиції щодо покращення організації роботи, пов`язаної з обов`язками, що передбачені цією інструкцією.

3.3. В межах своєї компетенції повідомляти керівництву про всі недоліки, виявлені в процесі його діяльності, та вносити пропозиції щодо їх усунення.

3.4. Вимагати від керівництва сприяння у виконанні ним функціональних обов`язків.

3.5. Давати вказівки молодшому медичному персоналові в межах своєї компетенції.

3.6. Отримувати інформацію, необхідну для виконання своїх посадових обов`язків.

3.7. Самостійно приймати рішення в межах своєї компетенції.

3.8. Брати участь у нарадах, на яких розглядаються питання, що стосуються його компетенції.

Розділ 4. Відповідальність.

Секретар комісії несе відповідальність:

4.1. 3а неналежне виконання або невиконання своїх функціональних обов`язків, помилкові дії чи бездіяльність, неприйняття рішень, що входять сферу його компетенції, а також за невикористання або неповне використання своїх функціональних прав, що передбачені цими функціональними обов`язками, а також правилами внутрішнього трудового розпорядку, межах, визначених чинним трудовим законодавством України.

4.2. За правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності, - в межах, визначених чинним трудовим, адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

4.3. За завдання матеріальної школи в межах, визначених чинним цивільним законодавством України.

Відповідно до наказу № 402 від 14.08.2008 «Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України» (Зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2008 за № 1109/15800 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України» визначено наступне:

1.1. Це Положення визначає процедуру проведення військово-лікарської експертизи військово-лікарськими комісіями, визначеними у главі 2 цього розділу.

Це Положення поширюється на військовослужбовців Збройних Сил України, Державної спеціальної служби транспорту, членів їх сімей, призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

п. 2.1. Для проведення військово-лікарської експертизи створюються військово-лікарські комісії (далі - ВЛК), штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі).

Штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі) ВЛК (лікарсько-льотні комісії (далі - ЛЛК)) приймають постанови. Постанови ВЛК (ЛЛК) оформлюються свідоцтвом про хворобу, довідкою військово-лікарської комісії, протоколом засідання штатної військово-лікарської комісії.

ВЛК приймають постанови у тому числі на виїзних засіданнях та, в окремих випадках (лікування за кордоном) - дистанційно.

Постанови штатних та позаштатних ВЛК обов`язкові до виконання.

Постанови ВЛК можуть бути відмінені або скасовані штатними ВЛК.

Постанова ВЛК скасовується у випадках, коли попередня постанова ВЛК на дату її прийняття не відповідала законодавству та/або була прийнята на підставі недійсних документів.

Постанова ВЛК відміняється у випадках, коли необхідно привести зміст попередньої постанови ВЛК (яка була прийнята правильно) у відповідність до чинного законодавства.

Документація, яка створюється (заповнюється) в процесі військово-лікарської експертизи, ведеться в паперовій або в електронній формі. Документування в електронній формі здійснюється із застосуванням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Члени ВЛК діють на принципах верховенства права, законності, поваги та дотримання прав людини і громадянина, доброчесності, колегіальності, рівноправності членів комісії, вільного обговорення і вирішення питань, об`єктивності, неупередженості та обґрунтованості прийнятих рішень, висновків і пропозицій.

Доброчесність є одним з визначальних принципів військовослужбовців, державних службовців, працівників, які є членами ВЛК. Їх діяльність спрямована на забезпечення національних інтересів України під час виконання завдань та функцій держави, сприяння та реалізації прав та законних інтересів людини і громадянина, підтримання позитивного іміджу держави та Збройних Сил України.

До доброчесної поведінки відноситься: пріоритет службових інтересів, компетентність, прозорість, нерозголошення конфіденційної інформації (конфіденційність), коректність та ввічливість.

Пріоритет службових інтересів - передбачає виявлення абсолютної відданості державним інтересам країни, свідоме підпорядкування власних інтересів суспільним вимогам та державним пріоритетам, обов`язок старанно діяти виключно в інтересах служби (роботи).

Неупередженість - члени ВЛК мають діяти неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-якого громадянина або групи громадян, незалежно від своїх політичних, ідеологічних, релігійних та інших особистих поглядів чи переконань, зокрема: ніколи не вдаватися до несправедливої дискримінації, виявляючи особливу прихильність чи віддаючи перевагу будь-кому; однаково рівно відноситись до усіх громадян, не допускати, щоб особиста упередженість або тиск збоку могли позначитися на об`єктивності зроблених оцінок і прийнятих рішень.

Компетентність - включає сумлінне, своєчасне та результативне виконання службових обов`язків, наказів і розпоряджень керівництва, постійне підвищення професійної кваліфікації, досягнення високих результатів у службовій діяльності.

Члени ВЛК повинні: добросовісно, чесно та професійно виконувати свої обов`язки; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності; не ухилятися від прийняття рішень; не допускати зловживань та неефективного використання державної власності; знати вимоги нормативно-правових актів з питань військово-лікарської експертизи та застосовувати їх під час виконання обов`язків.

Коректність та ввічливість - у своїй поведінці члени ВЛК повинні дотримуватись правил коректності та ввічливості, прийнятних в українському суспільстві. Поведінка членів ВЛК не повинна провокувати виникнення конфліктних ситуацій.

Прозорість - члени ВЛК не повинні обмежувати доступ до інформації, що не є таємною чи конфіденційною. Члени ВЛК не повинні надавати будь-яку завідомо неповну або неправдиву інформацію з метою введення в оману.

Конфіденційність - члени ВЛК, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя громадянина або будь-яку конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала відомою у зв`язку з виконанням ним своїх повноважень, не мають права розголошувати ці відомості, крім передбачених законом випадків.

2.5. Позаштатні постійно діючі ВЛК (ЛЛК)

2.5.1. До позаштатних постійно діючих ВЛК (ЛЛК) належать: госпітальні ВЛК; гарнізонні ВЛК; ЛЛК; ВЛК Десантно-штурмових військ; ВЛК ТЦК та СП; ВЛК Сухопутних військ Збройних Сил України; ВЛК Сил спеціальних операцій Збройних Сил України; ВЛК інших закладів охорони здоров`я комунальної або державної форми власності.

2.5.2. Позаштатні (постійно та тимчасово діючі) ВЛК призначаються у складі голови, заступника голови (може призначатись один з членів комісії), членів комісії (не менше ніж три лікарі) і секретаря з числа фахівців з медичною освітою. До складу ВЛК можуть призначатися лікарі інших спеціальностей.

2.5.3. До складу ВЛК (ЛЛК) ТЦК та СП входять медичні працівники закладу охорони здоров`я комунальної або державної форми власності, визначеного рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (голови обласної, Київської міської військових адміністрацій, а також районних військових адміністрацій та військових адміністрацій населених пунктів).

2.5.4. Штатні і позаштатні (постійно та тимчасово діючі) ВЛК (ЛЛК) з питань військово-лікарської та лікарсько-льотної експертизи підпорядковуються вищим штатним ВЛК.

2.5.5. За запитом голови ВЛК (ЛЛК), до роботи позаштатних (постійно та тимчасово діючих) ВЛК (ЛЛК) на правах членів ВЛК (ЛЛК) можуть залучатися головні (провідні) медичні спеціалісти, начальники відділень, інші лікарі-спеціалісти закладів охорони здоров`я (установ), спеціалісти інших (не медичних) спеціальностей, начальник медичної служби та/або представник командування (керівництва) військової частини, де проходить службу військовослужбовець, що оглядається.

2.5.6. Перелік закладів охорони здоров`я (установ), військових частин, при яких організовуються позаштатні постійно діючі ВЛК (ЛЛК), разом зі списком голів та заступників голів цих ВЛК (ЛЛК) на наступний календарний рік затверджується щорічно до 25 грудня начальником ЦВЛК за поданням начальників штатних ВЛК регіонів.

Під час дії особливого періоду, за потреби створення додаткових позаштатних постійно діючих ВЛК (ЛЛК), зазначений перелік разом зі списком голів та заступників голів ВЛК (ЛЛК) невідкладно подається на затвердження голові ЦВЛК начальниками штатних ВЛК регіонів.

2.5.7. На підставі затвердженого переліку начальник (керівник) закладу охорони здоров`я (установи) своїм наказом призначає позаштатні постійно діючі ВЛК, їх персональний склад і визначає порядок їх роботи.

Головою позаштатної постійно діючої ВЛК призначається лікар, який пройшов тематичне удосконалення (підготовку) з питань військово-лікарської експертизи або має досвід виконання обов`язків у складі військово-лікарських комісій не менше одного року.

Організація проведення військово-лікарської експертизи у закладі охорони здоров`я (установі) покладається на начальника (керівника) цього закладу.

Проте, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи секретарем позаштатної постійно діючої військово- лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, вирішила умисно використати свої службові повноваження з метою здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, за надання неправомірної вигоди для себе за наступних обставин.

Так, 05.08.2025 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, для проходження військово-лікарської комісії з метою отримання військово облікових, які наддадуть йому змогу отримати тимчасове звільнення від призову на військову службу, у вигляді бронювання від мобілізації та призову на військову службу до Збройних Сил України прибув до приміщення КНП «Поліклінічне об`єднання Кропивницької міської ради» , (далі КНП «Поліклінічне об`єднання»), яке знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 5, де звернувся до секретаря позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , під час розмови остання повідомила ОСОБА_9 , що у зв`язку з тим, що останній проходив лікування ще в січні 2025 року, то про відтермінування від мобілізації не може бути і мови, але зазначила, що знає як можна допомогти та попрохала зателефонувати їй наступного дня для домовленості про зустріч під час якої вона пояснить ОСОБА_9 , що необхідно буде зробити.

06.08.2025 точного часу в ході досудового розслідування не встановлено ОСОБА_9 , за попередньою домовленістю зателефонував ОСОБА_4 , яка в ході бесіди повідомила, щоб ОСОБА_9 , приїхав за місцем її мешкання та вказала адресу АДРЕСА_3 .

Цього, ж дня ОСОБА_9 , приїхав за адресою: АДРЕСА_3 , де зустрівся з ОСОБА_4 , з якою у ОСОБА_9 , відбулась розмова в ході якої ОСОБА_4 повідомила, що підготує необхідні документи по закінченню проходження військово-лікарської комісії та особисто заведе ОСОБА_9 до ІНФОРМАЦІЯ_6 , де останнього поставлять на облік і видадуть військово-обліковий документ, а також використовуючи свої зв`язки домовиться, щоб ОСОБА_9 , відразу не вручили повістку про мобілізацію на військову службу до Збройних Сил України, а надали повістку про явку до ІНФОРМАЦІЯ_6 через місяць для того, щоб останній встиг отримати бронювання від мобілізації так, як працює в ПрАТ «Кіровоградобленерго» на посаді електромонтера Кропивницькі міські ЕМ.

Також, ОСОБА_4 повідомила, що це буде не безкоштовно, та за вказані дії їй особисто та працівникам ІНФОРМАЦІЯ_6 необхідно надати грошові кошти у сумі 2000 доларів США, а якщо ОСОБА_9 не погодиться, то іншого виходу вона не знає з яких підстав останнього не зможуть після проходження військово-лікарської комісії одразу мобілізувати до лав Збройних Сил України. Крім того, в ході даної розмови ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_9 , щоб останній пройшов усіх лікарів, після чого для оформлення усіх результатів зайшов до неї.

14.08.2025 приблизно о 13:15 годин ОСОБА_9 , знову прибув до КНП «Поліклінічне об`єднання», яке знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 5, з метою проходження військово-лікарської комісії, де знову зустрівся з ОСОБА_4 , яка допомагала ОСОБА_9 , з проходженням військово-лікарської комісії. Також під час перебування у приміщенні КНП «Поліклінічне об`єднання» у ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , відбулась розмова в ході якої ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_4 , що йому 15.08.2025 необхідно з`явитись до ІНФОРМАЦІЯ_6 та домовився з останньою, що 15.08.2025 вона поїде разом з ним до ІНФОРМАЦІЯ_6 . Крім того, в ході даної розмови ОСОБА_4 , повідомила ОСОБА_9 , щоб останній приїхав до неї наступного дня о 10:00 годин та вона допоможе підписати його медичні документи у лікаря-терапевта.

15.08.2025 приблизно о 14:08 годин ОСОБА_9 , знову прибув до КНП «Поліклінічне об`єднання», яке знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 5, де зустрівся з ОСОБА_4 , та в подальшому разом з останньою на власному автомобілі поїхав до ІНФОРМАЦІЯ_6 під час того коли вони слідували до ІНФОРМАЦІЯ_6 то ОСОБА_4 , повідомила ОСОБА_9 , що по його акту все нормально.

Після того, як останні приїхали до будівлі ІНФОРМАЦІЯ_6 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , ОСОБА_4 , сказала ОСОБА_9 , щоб він брав з собою акт та йшов до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме до кабінету номер 41. В подальшому ОСОБА_9 , пішов до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_6 , а ОСОБА_4 , залишилась на вулиці чекати на нього.

В свою чергу, ОСОБА_9 , пройшов до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_6 де прослідував до кабінету номер 41 де невідомий раніше йому громадянин надав йому повістку про необхідність прибути до ІНФОРМАЦІЯ_6 16.09.2025, після чого ОСОБА_9 , вийшов з приміщення ІНФОРМАЦІЯ_6 на вулицю де зустрівся з ОСОБА_8 та повідомив останній, що йому вручили повістку на 16.09.2025. В подальшому між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , відбулась розмова в ході якої вони домовились про зустріч на наступному тижні.

19.08.2025 приблизно о 09:50 годин ОСОБА_9 , знову прибув до КНП «Поліклінічне об`єднання», яке знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 5, де на вулиці зустрівся з ОСОБА_4 , та передав останній медичні документи та грошові кошти в сумі 500 грн., для передачі їх невстановленій в ході досудового розслідування особі на ім`я ОСОБА_10 , яка повинна була поставити відмітку про проходження військово-лікарської комісії у лікаря ендокринолога. Також ОСОБА_9 домовився з ОСОБА_4 , про зустріч наступного тижня з метою розрахунку з останньою.

В обумовлений із ОСОБА_4 день, а саме 26.08.2025, біля будівлі КНП «Поліклінічне об`єднання», яке знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 5, між останньою та ОСОБА_9 , відбулась зустріч. В ході даної зустрічі, ОСОБА_9 , виконуючи незаконну вимогу ОСОБА_4 близько о 15:08 години передав останній раніше обумовлену суму грошових коштів у сумі 2000 доларів США, в якості неправомірної вигоди за вплив на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_6 , щодо відтермінування вручення повістки про мобілізацію терміном на 1 місяць, а також за сприяння у проходженні військово-лікарської комісії та підготовку необхідних документів, що наддасть можливість ОСОБА_9 , додатковий час для отримання військово облікових документів та отримання тимчасового звільнення від призову на військову службу, у вигляді бронювання.

Після одержання неправомірної вигоди у вигляді зазначених грошових коштів, секретаря позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_4 було викрито у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на місці вчинення кримінального правопорушення, за адресою: АДРЕСА_5 , та затримано в порядку ст. 208 КПК України працівниками правоохоронного органу та проведено особистий обшук затриманої особи ОСОБА_4 , під час якого у останньої виявлено та вилучено неправомірну вигоду у розмірі 2 000 доларів США.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Надані слідчим докази, а саме: заява про вчинення злочину від 07.08.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 08.08.2025; протокол огляду місця події від 26.08.2025; протокол особистого обшуку затриманого чи взятого під варту та огляду речей, що знаходяться при ньому від 26.08.2025; протокол додаткового допитк свідка ОСОБА_9 від 27.08.2025; протокол огляду та вручення грошових коштів від 26.08.2025; протокол про виготовлення несправжніх (імітаційних) засобів відповідно до постанови №587 від 12.08.2024; протоколом огляду місця події від 26.08.2025; долучені до матеріалів кримінального провадження копії документів; інші зібрані у справі докази, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому вона підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваної та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, який вчинено умисно, а тому ризик втечі для підозрюваної у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків, які дають викривальні покази відносно неї, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань, оскільки зміст показань свідків до моменту вручення клопотання з матеріалами про застосування запобіжного заходу, був невідомий підозрюваній.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

Однак, ризики можливого з боку підозрюваної незаконного впливу на свідків будуть зведені нанівець покладенням на підозрювану ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, зокрема, що полягатимуть у забороні спілкування підозрюваній зі свідками у кримінальному провадженні, за виключенням передбаченої кримінальним процесуальним законом необхідності, і у визначених випадках.

Крім того, з метою превенції виникнення такого ризику підозрювана ОСОБА_4 буде попереджена, що у разі невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, та у разі підтверджених спроб незаконно впливати на свідків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Водночас, слідчий суддя вважає недоведеним стороною обвинувачення ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки встановлення такого ризику передбачає таку ймовірність у перспективі за факторами небезпеки із врахуванням інших обставин та особи підозрюваної. Проте, матеріали клопотання не містять інших доказів, окрім зазначених, які б могли переконати слідчого суддю в існуванні обставин, що вказували б на реальність зазначеного ризику на даному етапі кримінального провадження.

Наявність ризиків, які передбачені п. п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не доведено слідчим та прокурором, оскільки не надано доказів або об`єктивних відомостей, які б свідчили про потенційну можливість вчинення підозрюваною таких дій.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрювана ОСОБА_4 не одружена, офіційно працевлаштована, раніше не судима, характеризуючих даних відносно підозрюваної сторонами не надано, тяжкість можливого покарання, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні злочину, у вчиненні якого вона підозрюється.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, слідчим та прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризик, передбачений п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п. 3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, за вказаного вище обґрунтування, є домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, який дасть змогу уникнення встановленим ризикам.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого ВР ЗСГСД слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 26.08.2025 по 26.10.2025 включно, в межах строку досудового розслідування

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 26.10.2025 наступні обов`язки:

-заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора чи суду, за винятком відвідування медичних закладів та медичних установ;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися з м. Кропивницького, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідком ОСОБА_9 , за винятком їх спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

-здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.

В іншій частині вимог клопотання відмовити та відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та зобов`язати ОСОБА_4 невідкладно прибути до місця свого проживання.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваній, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11