Справа № 455/936/25
Провадження № 1-кс/455/289/2025
У Х В А Л А

14 серпня 2025 року м. Старий Самбір

СТАРОСАМБІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши подане у кримінальному провадженні №0000958 від 10.12.2024 слідчим СВ ВП №1 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 407 КК України, -

ОСОБА_5 , (дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - с. Гуманець Старосамбірського району Львівської області, адреса проживання: АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, не працює, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (далі за текстом також - Підозрюваний), -

ВСТАНОВИВ:

ЗМІСТ КЛОПОТАННЯ СТОРОНИ ОБВИНУВАЧЕННЯ

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосуванням до Підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що старший сержант ОСОБА_5 наказом №224-ОС начальником 1 прикордонного загону призначений на посаду начальника третьої групи реактивних систем залпового вогню другого вогневого відділення третьої прикордонної застави 128-мм реактивних систем залпового вогню другого відділу прикордонної служби (тип С) прикордонної комендатури швидкого реагування вогневої підтримки НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України.

Згідно витягу з наказу начальника НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України № 81-ВВ від 20.02.2024 старшому сержанту ОСОБА_5 (П-052732) надано щорічну основну відпустку за 2024 рік тривалістю 15 (п`ятнадцять) календарних днів з 20.02.2024 та надано 1 день на дорогу до Львівської області. До виконання службових обов`язків ОСОБА_5 повинен був приступити 07.03.2024.

Разом з тим, 07.03.2024 о 08:00 год. старший сержант ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, бажаючи ухилитися від проходження військової служби та проводити час на власний розсуд, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів небажання переносити труднощі військової служби, через особисту недисциплінованість та несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків в умовах воєнного стану без поважних причин не з`явився з відпустки, а в подальшому з лікувального закладу, період лікування в якому закінчився 08.03.2024 тривалістю понад три доби в розташування військової частини НОМЕР_2 , яка дислокується за адресою: АДРЕСА_2 та перебував поза межами розташування такої, поки не був виявлений за місцем проживання під час проведення обшуку.

Вказуючи на обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у самовільному залишенні військової частини, тривалістю три добу в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а також на наявність ризиків здійснення Підозрюваним дій, запобігання спробам яких є метою застосування запобіжних заходів у кримінальному проваджені, сторона обвинувачення звернулась до суду із поточним клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ СТОРОНИ ЗАХИСТУ

Підозрюваний повідомив, що він не одружений, дітей не має, наразі не працює, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, отримав «умовне покарання», проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозрюваний обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення не оспорював, вказав, що дійсно не прибув у розташування військової частини після відпустки через те, що командування не взяло до уваги представлені ним довідки про лікування. Також Підозрюваний повідомив, що бажає повернутись до військової служби та наразі шукає військову частину, яка його прийме для проходження служби. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки тримання під вартою є занадто суворим запобіжним заходом з огляду на вищевказані пояснення Підозрюваного, а також те, що застосування запобіжного заходу унеможливіть діяльність Підозрюваного щодо пошуку військової частини, яка прийме його для проходження служби.

ПОЛОЖЕННЯ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ЗАКОНОДАСТВА

Тримання під вартою - це один із передбачених статтею 176 КПК України запобіжних заходів, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина 1 статті 183, з урахуванням частини 1 статті 176 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність постійного місця роботи, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки та інші обставини (частина 1 статті 178 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК України).

Під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (частина 8 стаття 176 КПК України).

МОТИВИ СУДУ ПРИ ВИРІШЕННІ КЛОПОТАННЯ

Обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення

Обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення, при цьому, факти, які викликають підозру не повинні бути того ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку. Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень (пункти 126-127 Рішення ЄСПЛ від 10.12.2019 року у справі «Кавала проти Туреччини»).

Виступаючи в ролі такого об`єктивного спостерігача, суд, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, повинен переконатися в існуванні обґрунтованої підозри у вчиненні правопорушення особою, а матеріали надані стороною обвинувачення в обґрунтування відповідного клопотання чітко визначають діяння, яке підозрюваний, нібито, вчинив, і доказово пояснюють зв`язок між підозрюваним та цим діянням.

Результати вивчення та аналізу матеріалів клопотання, а також доводів прокурора на його обґрунтування, дозволяють стверджувати про належний, для поточного етапу досудового розслідування, рівень обґрунтованості тверджень прокурора про те, що кримінальне правопорушення дійсно мало місце і це правопорушення можливо вчинено підозрюваним.

Обґрунтованість підозри підтверджується дослідженими в судовому засіданні матеріалами кримінального провадження, копії яких стороною обвинувачення долучено до клопотання про застосування запобіжного заходу.

Мета застосування запобіжного заходу, ризики перешкоди кримінальному провадженню

Метою застосування запобіжного заходу прокурор вказує забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам Підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З огляду на інформацію про особу Підозрюваного, слідчий суддя, що прокурором доведено наявність передбачених статтею 177 КПК України ризиків, оскільки в судовому засіданні встановлені обставини того, що підозрюваний раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, за вчинення якого засуджений Самбірським міськрайонним судом Львівської області 20.02.2024, офіційно не працює, не одружений, дітей не має, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує Обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину є суттєвою, оскільки допускає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів

За змістом приписів частини 8 статті 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого статтею 407 КК України застосовується виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За наведених обставин застосування у даному випадку виключно найбільш суворого запобіжного заходу є імперативною вимогою КПК України, у зв`язку з чим підстави для застосування до Підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу - відсутні, так само як відсутні і правові підстави для задоволення клопотання захисника про застосування до Підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Визначення розміру застави

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється Підозрюваний згідно статті 12 КК України класифікується як тяжкий злочин.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частини 5 статті 182 КПК України).

Вирішуючи питання про розмір застави, суд, з урахуванням обставин кримінального провадження, враховуючи що Підозрюваний підозрюється у вчинені тяжкого злочину, раніше притягався до кримінальної відповідальності, не має міцних соціальних зв`язків в місці постійного проживання, молодий вік та задовільний стан здоров`я Підозрюваного та встановлених судом ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, вважає доцільним визначити Підозрюваному розмір застави, передбачений КПК України для тієї класифікації злочину, у вчиненні якого він підозрюється - 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання Підозрюваним покладених на нього обов`язків.

ВИСНОВКИ СУДУ

Підсумовуючи вищевикладене, суд зазначає, що клопотання про застосування запобіжного заходу подано стороною обвинувачення на передбачених кримінальним процесуальним законом підставах та для досягнення легітимної мети, яка може бути досягнута шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що у даному випадку буде розумним та співрозмірним обмеженням права підозрюваного з огляду на завдання кримінального провадження.

Керуючись статтями ст. 2, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання підозрюваного та захисника про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту - залишити без задоволення.

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів - до 12.10.2025 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 211960,00 гривень.

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі - зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також покласти на нього наступні обов`язки:

(-) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, а саме - села Гуманець Самбірського району Львівської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

(-) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

(-) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки - застава звертається в дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави - визначити у два місяці з дня внесення застави.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Дата та час оголошення повного тексту ухвали - 14:00 година 18.08.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1