С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
_________________________________________________________________________________________
Провадження 1-кс/760/9957/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

30 липня 2025 року

слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання слідчого ГУ СБУ у м. Києві та Київській області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Енергодар, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000928 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.114-1 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого 3 відділу слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000928 від 28.07.2025 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, а саме у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий вказує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України. Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що не пізніше 25.07.2025 ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів та з метою перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, вступив у контакт через месенджер «Telegram» із особою, яка використовує псевдонім « ОСОБА_7 », представником держави-агресора, та погодився за грошову винагороду у розмірі 1000 доларів США здійснити підпал транспортного засобу, що належить Збройним Силам України.

Так, ОСОБА_5 підшукав автомобіль марки Kia Sorento (д.н.з. НОМЕР_1 ) з наліпкою «ЄЖИК», що мав військове забарвлення, та надіслав фотографію цього транспортного засобу вказаному користувачу для підтвердження можливості його підпалу. Отримавши згоду, ОСОБА_5 викрав 1 літр бензину за адресою: м. Київ, вул. Пріорська, 22, розлив його у дві пляшки по 0,5 л та 27.07.2025 приблизно о 05:07 за адресою: м. Київ, вул. Дубровицька, 7 здійснив підпал зазначеного транспортного засобу, використовуючи підготовлений бензин та запальничку. Внаслідок підпалу автомобіль був знищений. Після вчинення злочину ОСОБА_5 записав відео підпалу та надіслав його через месенджер «Telegram» користувачу « ОСОБА_7 » для підтвердження виконання завдання, після чого отримав на свій крипто-гаманець на біржі ByBit 150 USDT як оплату за вчинений підпал.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення підтверджується: протоколом огляду його мобільного телефону від 29.07.2025, протоколом допиту підозрюваного від 28.07.2025, протоколом допиту свідка від 29.07.2025 та протоколом огляду місця події від 27.07.2025.

Слідчий зазначає, що враховуючи тяжкість вчиненого злочину, санкція ч. 1 ст. 114-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що створює ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду. Крім того, існує ризик незаконного впливу на свідків, оскільки підозрюваному відомі їхні анкетні дані, зазначені у копіях процесуальних документів. Також слідчий вказує на ризик перешкоджання кримінальному провадженню шляхом повідомлення невстановленій особі під псевдонімом « ОСОБА_7 » відомостей про хід досудового розслідування, що може сприяти знищенню або спотворенню доказів.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 - 114-2 КК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава чи домашній арешт, не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та усунути зазначені ризики.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання слідчого, наголосивши на обґрунтованості підозри, тяжкості вчиненого злочину та наявності ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Прокурор зазначив, що тримання під вартою є єдиним запобіжним заходом, який може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти реалізації зазначених ризиків, враховуючи воєнний стан та суспільну небезпечність діяння.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 висловили заперечення проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наполягаючи на обранні більш м`якого запобіжного заходу. Захисник стверджувала, що ризики, зазначені у клопотанні, є необґрунтованими, а підозрюваний не має наміру переховуватися від слідства чи впливати на свідків, оскільки співпрацює з органами досудового розслідування та не має судимостей.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є повністю обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

У ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними доказами, зокрема протоколами огляду мобільного телефону, допиту підозрюваного, допиту свідка та огляду місця події. Ці докази об`єктивно пов`язують підозрюваного з інкримінованим злочином, що відповідає стандартам розумної підозри, визначеним у практиці Європейського суду з прав людини (зокрема, у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Щодо ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що є достатні підстави вважати про їх наявність. Зокрема:

1.Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) підтверджується тяжкістю вчиненого злочину, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. З урахуванням практики ЄСПЛ (зокрема, рішення у справі «Пунцельт проти Чехії» від 25.04.2000), загроза суворого покарання може мотивувати підозрюваного уникати правосуддя. Крім того, ОСОБА_5 проживає за адресою, відмінною від місця реєстрації, що може ускладнити контроль за його місцезнаходженням.

2.Ризик незаконного впливу на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) є обґрунтованим, оскільки підозрюваному відомі анкетні дані свідків, зазначені у процесуальних документах. Це створює можливість тиску на них з метою зміни показань, що може перешкодити встановленню істини у справі.

3.Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України) підтверджується фактом співпраці ОСОБА_5 з невстановленою особою, яка використовує псевдонім « ОСОБА_7 » та є представником держави-агресора. Передача відомостей про хід розслідування цій особі може призвести до знищення або спотворення доказів, що мають істотне значення для кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує положення ч. 6 ст. 176 КПК України, які передбачають обов`язкове застосування тримання під вартою до осіб, підозрюваних у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2 КК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, під час дії воєнного стану. З урахуванням того, що воєнний стан в Україні введено указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 та продовжується, а також з огляду на те, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 , спрямований проти основ національної безпеки України, застосування більш м`яких запобіжних заходів, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава чи домашній арешт, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не усуне зазначених ризиків.

Зокрема, застосування особистого зобов`язання або домашнього арешту не обмежить можливості ОСОБА_5 контактувати з невстановленою особою (« ОСОБА_7 ») через месенджер «Telegram» чи інші засоби зв`язку, що може сприяти подальшому перешкоджанню розслідуванню. Застосування застави або особистої поруки також не є ефективним, оскільки підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання, може вжити заходів для уникнення правосуддя, враховуючи його контакти з представником держави-агресора.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109 - 114-2 КК України. З огляду на суспільну небезпечність діяння ОСОБА_5 , яке підриває обороноздатність України в умовах воєнного стану, а також враховуючи його співпрацю з представником держави-агресора, слідчий суддя вважає за доцільне не визначати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, оскільки такий захід не забезпечить повною мірою усунення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Таким чином, тримання під вартою є єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти реалізації зазначених ризиків та забезпечити завдання кримінального судочинства, визначені ст. 2 КПК України.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 181, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з 19:30 годин 28 липня 2025 року.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 закінчується о 19.30 годин 25 вересня 2025 року.

3. Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

4. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

5. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: