Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2560/25

Номер провадження: 1-кс/511/896/25

31.07.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Роздільна Одеської області, громадянина України, офіційно не працюючого, з неповною середньою освітою, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , яки притягувався до кримінальної відповідальності 18.09.2023 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч. 4 ст. 402 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 17 648 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, який сплачено 01.11.2023, в силу ст. 89 КК України судимість знята та погашена,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

31 липня 2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000543 від 27.07.2025 року, за ознаками складу злочину передбаченого ч.1 ст. 121 КК України. На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього як на підозрюваного у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків. Також просили не застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтовував тим, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, тому зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні з метою схиляння їх до дачі показів на його користь, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати йому більш м`який запобіжний захід, так як він частково визнає свою винуватість у вчиненні злочину, дійно наніс тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_8 , який є його давнім товаришем, на тепершній час потерпілий не має до нього будь-яких претензій.

Захисник адвокат ОСОБА_5 також просив відмовити в задоволенні даного клопотання та застосовувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід. Клопотання мотивував тим, що його підзахисному висунута необгрунтована підозра у вчиненні більш тяжкого злочину, його підзахисний має погашену судимість, має міцні соціальні зв"язки, опікується батьком з інвалідністю 2-ї групи,

Нормативно правове обгрунтування .

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, між тим із визначенням розміру застави.

Оцінка обгрунтованості підозри.

29 липня 2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 1 статті 121 КК України, як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя у момент заподіяння за наступних обставин.

26.07.2025 року у вечірній час доби (більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено) на алеї міського парку біля приміщення бару «Орхідея» по вулиці Свято-Миколаївська, 25, м. Роздільна, Одеської області, під час сумісного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_4 з одного боку та ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 з іншого боку виникла сварка на гранті раптово виниклих неприязних відносин.

В ході вказаної сварки ОСОБА_4 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння почав штовхати ОСОБА_9 , а ОСОБА_8 будучи її цивільним чоловіком почав її захищати. На ґрунті виниклих особистих неприязних відносин в ході сварки у ОСОБА_4 виник раптовий протиправний умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , біля 00.30 годин 27.07.2025 року, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи навмисно, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, перебуваючи навпроти приміщення бару «Орхідея» по вулиці Свято-Миколаївська, 25, м. Роздільна, Одеської області, наніс декілька ударів (не менше восьми) кулаком руки в область голови ОСОБА_8 , після чого бійка була припинена внаслідок втручання сторонніх осіб, а потерпілий ОСОБА_8 разом зі своєю цивільною дружиною ОСОБА_9 покинули місце події та попрямували додому.

Однак, ОСОБА_4 маючи намір продовжити свій злочинний умисел направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , достовірно знаючи домашню адресу останнього 27.07.2025 біля 01:30 годин прибув до домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , де проживає потерпілий ОСОБА_8 та зателефонувавши останньому повідомив про необхідність зустрічі, нащо ОСОБА_8 погодився та вийшов на вулицю Молодіжна, м. Роздільна, Одеської області, де ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння діючи умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень потерпілому почав наносити удари в область голови ОСОБА_8 від чого останній втратив свідомість.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, у формі забою головного мозку, закритого перелому правої скроневої кістки, субдурального крововиливу скроневої області, та відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Так обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показами потерпілого ОСОБА_8 ; довідкою судово медичного експерта Північного міжрайонного відділення № 4 (згідно якої у ОСОБА_8 виявлені тілесні ушкодження, які відносяться до категорії тяжких); постанова про призначення судово медичної експертизи потерпілого ОСОБА_8 ; показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом огляду предмету та зафіксованого на ньому відеозапису; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 ; іншими матеріалами в сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім обгрунтованості підозри, суд, вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду заопобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Також суд вважає, що наявний високий ризик, визначений ст.177 КПК України і підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як особа обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім цього, ОСОБА_4 зареєстрованний та фактично проживає в прикордонній режимній зоні поблизу державного кордону України, не працевлаштований, що свідчить також на користь висновку суду про високий ризик переховування від суду та перешкоджання проведення досудового розслідування та здійснення правосуддя в інший спосіб.

Також суд вважає, що наявний ризик , зазначений ч. 5 ст.177 КПК України і ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальне правопорушення, так як раніше вже притягався до кримінальної відповідальності.

Також суд вважає, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)). ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого, так як вони знайомі між собою, а також схилити їх до дачі показів на його користь, а відтак нявний ризик, передбачений ч.3 ст.177 КПК України.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Прокурор просив у даній справі не визначати розмір застави для підозрюваного при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення із застосуванням насильства..

Відповідно до п.1 с.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Між тим, суд, ознайомившись з матеріалами, доданими до клопотання прокурора, не встановив підстави та обставини, передбачених статтями 177 та 178 цього Кодексу, які б перешкоджали суду у визначенні підозрюваному застави у даному кримінальному провадженні.

Дані міркування суду також здійсненні з урахуванням практики ЄСПЛ, відповідно до якої при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до вимог ч.ч. 4, 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Суд, враховуючи обставини справи, сімейний стан підозрюваного, вважає, за можливе визначити йому заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень.

Керуючись статтями 176-178, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування строком на 60 днів, тобто з 31 липня 2025 року по 27 вересня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 грн у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: - прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою; - не відлучатися з населеного пункту де проживає міста Роздільна Одеської облассті без дозволу слідчого, прокурора, суду;- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 27 вересня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1