УХВАЛА
"30" квітня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника.
Прокурор, обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечували щодо задоволення клопотання сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_6 .
Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши доводи, викладені стороною захисту, дослідивши матеріали справи, дійшов до переконання, що клопотання сторони захисту про витребування документів підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Правилами ч.1,3 ст.26 КПК України затверджено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
За приписами ч.1,2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно з п.2 ч.4 ст.42 КПК України обвинувачений має право утому числі збирати і подавати суду докази.
Положеннями ч.4 ст.46 КПК України передбачено, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.
За змістом положень ч.1 ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Статтею 85 КПК України передбачено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Відповідно до ч.1 ст.86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно зі ст.93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів, як це закріплено вимогами ч. 3 ст. 93 КПК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.315 Кримінального процесуального кодексу України з метою підготовки до судового розгляду суд: розглядає клопотання учасників судового провадження про витребування певних речей чи документів.
Захисник, звертаючись до суду з клопотанням про витребування розширеного витягу (повна інформація), доступ до якого знаходиться у відповідальних осіб Офісу Генерального прокурора, зазначає, що ця інформація має суттєве значення для встановлення факту звернення прокурора до суду з обвинувальним актом поза межами строків досудового розслідування, що є безумовною підставою закриття судом у підготовчому провадженні кримінального провадження.
Згідно із ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Відповідно до Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 №298, держателем Єдиного реєстру досудових розслідувань - є Офіс Генерального прокурора.
Перелік відомостей, які вносяться до ЄРДР зазначено в главі 2 «Порядок внесення відомостей до Реєстру» розділу І «Основні засади ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На переконання суду, стороною захисту наведено достатньо доводів в обґрунтування клопотання про витребування зазначених вище документів, оскільки витребувана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, а тому з метою перевірки фактів дотримання вимог кримінального процесуального законодавства при реалізації своїх повноважень органом досудового розслідування та оцінки доказів з точки зору належності, допустимості та достовірності.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст.2,22,56,91,315 КПК України, суд,
Клопотання захисника - задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - ОСОБА_1