Справа № 302/1028/25
У Х В А Л А

про повернення скарги

28 липня 2025 року селище Міжгір`я

Слідчий суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця адвокатка ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця адвокатка ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого. В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що 26 червня 2025 року ОСОБА_2 подав до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, в якій зазначив на факт нанесення йому тілесних ушкоджень 20 лютого 2025 року в селі Новоселиця біля магазину «АВС». 02 липня 2025 року представниця ОСОБА_2 адвокатка ОСОБА_3 звернулася до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області з адвокатським запитом № 02/072025-1 від 02.07.2025, до якого додала копію зазначеної заяви, з метою з`ясування стану її розгляду. 08 липня 2025 року на адресу представниці ОСОБА_2 адвокатки ОСОБА_3 надійшла відповідь на запит, в якій було відображено відомості про кримінальне провадження № 0000029. Адвокатка ОСОБА_3 вважає, що це інше кримінальне провадження, оскільки в ньому було повідомлено про підозру тільки одній особі, натомість у заяві потерпілий вказував, що тілесні ушкодження йому наносились трьома особами. У зв`язку з цим адвоката ОСОБА_3 09.07.2025 звернулась до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області з повторним запит у якому просила надати інформацію чи було внесено до ЄРДР відомості за заявою від 26.06.2025 про нанесення ОСОБА_2 тілесних ушкоджень трьома особами. 14 липня 2025 року представниця ОСОБА_2 отримала відповідь про те, що її заява буде розглянута в порядку ЗУ «Про звернення громадян». У зв`язку з цим заявник ОСОБА_2 , діючи через представницю, звернувся з цією скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, до слідчого судді Міжгірського районного суду Закарпатської області, в якій просить поновити строк на подання скарги та визнати бездіяльність службових осіб Хустського РУП ГУНП в Закарпатської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань протиправною й зобов`язати таких внести відповідні відомості до ЄРДР.

Ознайомившись із матеріалами скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частина перша ст. 304 КПК України передбачає, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

В п. 5 Інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №1640/0/4-12 від 09.11.2012р. «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», який враховується слідчим суддею як стала практика правозастосування (в якості правової визначеності як елемента верховенства права) роз`яснено, що при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

В п. 6 постанови Верховного Суду України від 01.10.2015 в справі № 5-103кс15 звернуто увагу на те, що процедура перегляду слідчим суддею рішень слідчого встановлює чітко визначені правила і строки, визначає послідовність їх застосування на практиці. Звідси випливає, що особа може захистити свої законні інтереси як у суді першої, так і в суді апеляційної інстанції.

Із змісту скарги вбачається, що заява про вчинення кримінального правопорушення щодо подій, які стались 20 лютого 2025 року і є предметом кримінального провадження №0000029 від 21.02.2025, подана 26.06.2025.

З матеріалів скарги слідує, що заява про вчинення кримінального правопорушення від 26.06.2025 року надійшла до чергової частини ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області 27.06.2025 о 15:44. Вказаний час і дата є початком перебігу строку, визначеного ч. 1 ст. 214 КПК України, який сплив 28.06.2025 о 15:44. Відтак з врахуванням положень ч. 5 ст. 115 КПК України з 29 червня 2025 року почав обчислюватись строк, установлений ч. 1 ст. 304 КПК України, який закінчився 08 липня 2025 року.

07 липня 2025 року представниці ОСОБА_2 адвокатці ОСОБА_3 було надіслано відповідь з ВП № 2 Хустського РУП ГУНП Закарпатської області, зі змісту якої слідувало що за фактом події, що мала місце 20.02.2025 відомості до ЄРДР були внесені 21.02.2025.

В обґрунтування існування поважних причин, які обумовили пропуск строку представниця скаржника посилається на те, що 02 та 09 липня 2025 року вона зверталась до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області з запитами щодо стану розгляду заяви про вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з пунктом 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Слід звернути увагу на те, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Виходячи з синтаксичного аналізу норми п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, вживання сполучника «або» для з`єднання однорідних членів речення створює альтернативний перелік і якщо такий перелік перераховує умови для настання певного правового наслідку, то наслідок настає за наявності хоча б однієї з перерахованих умов.

Тобто, законодавець виділяє дві окремі підстави для повернення скарги, які не залежать одна від одної і які є самодостатніми. Перша, це пропуск десятиденного строку з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності і відсутність при цьому клопотання про поновлення строку, а друга, це визнання причин для поновлення, наведених в заяві неповажними.

Представниця ОСОБА_2 стверджує про наявність об`єктивних обставин, які унеможливили подання цієї скарги впродовж десяти днів: необхідність збору доказів неналежного реагування уповноважених осіб, отримання несвоєчасної відповіді на адвокатський запит лише 14.07.2025, необхідність встановлення належної підсудності справи, погодження подальших дій з клієнтом.

Оцінивши доводи скарги в сукупності з її матеріалами з метою перевірки існування поважних причин, які обумовили пропуск строку на звернення до слідчого судді з цією скаргою, слідчий суддя доходить висновку, що наведені в ній причини не можна уважати такими, які об`єктивно, незалежно від волі скаржника, унеможливили подання цієї скарги в установлений законом строк. Слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення пропущеного процесуального строку.

При цьому, враховується також практика Європейського суду з прав людини, згідно якої право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства», (п. 57). Встановлюючи такі правила, держава користується певною свободою розсуду.

Згідно ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя доходить до висновку, що скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця адвокатка ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого належить повернути.

Керуючись ст. 214, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представниця адвокатка ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1