СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3818/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26 листопада 2024 року (справа 759/24706/24), подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 жовтня 2024 року за № 0000344, -

встановив:

19.06.2025 року ОСОБА_5 звернулась до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.11.2024 року (справа 759/24706/24), подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.10.2024 року за № 0000344.

В обґрунтування клопотання вказує, що Київською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000344 від 04.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України за фактом зловживання владою та службовим становищем посадовими особами Новосілківської сільської ради Вишгородського району під час передачі у приватну власність земель водного фонду під виглядом земельних ділянок сільськогосподарського призначення. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2024 у справі № 759/24706/24 було накладено арешт на земельні ділянки, які розташовані в с. Новосілки Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними, а також будівництва на них об`єктів нерухомості як їх власниками, так і будь-якими іншими фізичними і юридичними особам, у тому числі на земельні ділянки з кадастровими номерами :36:118:0213 та :36:118:0215, які належать їй на праві власності.

17.09.2021 року придбала земельні ділянки з кадастровими номерами :36:118:0213, :36:118:0215 на підставі відповідних договорів купівлі-продажу, які були нотаріально посвідчені, тобто є добросовісним набувачем. Слід відзначити, що первинна державна реєстрація вказаних земельних ділянок відбулася ще 06.06.201 року, про що містяться відомості у відповідному державному реєстрі. Крім того, як вбачається з матеріалів клопотання за яким накладався арешт, що Новосілківською сільською радою відведено у приватну власність земельні ділянки водного фонду всупереч вимог земельного законодавства та наводяться рішення які приймались в 2013 році. За цей час, право власності на земельні ділянки ніким не оспорювалось, прокурором не було подано позов про скасування правовстановлюючих документів на майно та витребування майна з чужого незаконного володіння, з обвинувальним актом прокурор до суду не звертався, як і територіальна громада з позовом про відшкодування збитків або звільнення земельних ділянок від забудов, навіть підозру нікому не оголошено. За таких обставин, вона вважає, що в застосуванні такого заходу як арешт земельних ділянок, не просто потреба відпала, а її не існувало.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, вказаних у ньому.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти клопотання.

Відповідно до положень статті 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, та додатки до нього, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відтак, КПК України надає суду першої інстанції вичерпний перелік повноважень при розгляді питання про скасування арешту майна, в частині перевірки підстав щодо наявності чи відсутності потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а також підстав щодо обґрунтованості вжиття такого заходу.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною другою даної статі передбачено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується увстановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів зметою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

З матеріалів клопотання слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2024 у справі № 759/24706/24 було накладено арешт на земельні ділянки, які розташовані в с. Новосілки Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними, а також будівництва на них об`єктів нерухомості як їх власниками, так і будь-якими іншими фізичними і юридичними особам, у тому числі на земельні ділянки з кадастровими номерами :36:118:0213 та :36:118:0215, які належать ОСОБА_5 на праві власності.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст. 131 КПК України, кримінальне провадження триває, потреба у такому арешті не відпала, а тому питання про його скасування слід вирішувати одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчуватиметься судовий розгляд.

Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на земельні ділянки, зазначені у клопотанні, накладено обґрунтовано, досудове розслідування, в межах якого накладено арешт на майно, не завершено, у органу досудового слідства є необхідність у перевірці обставин кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, враховуючи, що зняття арешту з майна, вказаного у клопотанні, на даний час може негативно вплинути на хід досудового розслідування, в збереженні арешту вилученого майна потребане відпала, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України.

Заявником при зверненні до суду не доведено, що на даний час відпала потреба у застосуванні арешту майна, як і не доведено необґрунтованість його накладення, слідчий суддя приходить до переконання, що вирішення питання про скасування арешту на цій стадії є передчасним, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Вказане не позбавляє заявника у разі наявності обґрунтованих підстав звертатись до слідчого судді чи суду повторно з відповідними клопотаннями.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 16, 131, 170, 174, КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26 листопада 2024 року (справа 759/24706/24), подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 жовтня 2024 року за № 0000344 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено 26.06.2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1