Справа № 638/4685/23
Провадження № 1-кс/638/1833/25
УХВАЛА

Іменем України

07 липня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м.Харкова скаргу захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри, -

встановив:

До Шевченківського районного суду м.Харкова надійшла скарга захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри.

В скарзі захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 просить скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчинені кримінального правопорушення від 12 червня 2025 року, складене ст. слідчим відділення №1 СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, майором поліції ОСОБА_5 , в межах матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 05.01.2023, за підозрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, погодженого прокурором Борівського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, ОСОБА_6 .

Підозрюваний ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, про судове засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Захисника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 підтримала скаргу та просила її задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про судове засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, надав матеріали кримінального провадження.

Вислухавши пояснення захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , дослідивши матеріали скарги, заперечення, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу.Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

У статті 279 КПК України передбачено, що у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.

Аналіз змісту положень глави 22 КПК України «Повідомлення про підозру» дає підстави для висновку про те, що для повідомлення про нову підозру або повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри передбачено такі самі вимоги як і до повідомлення про підозру. В свою чергу, у випадку повідомлення особі про зміну раніше повідомленої підозри, первісне повідомлення втрачає свою чинність.

Відповідно, повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри від 12 червня 2025 року є самостійним процесуальним рішенням, яке містить всі необхідні відомості, визначені у ст. 277 КПК України. Вказане рішення не є похідним чи доповненням до повідомлення про підозру від 29 березня 2023 року, а складене замість такого та несе за собою відповідні правові наслідки.

З огляду на викладене, порядок оскарження такого рішення слідчого як повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, так само як і повідомлення про підозру, чітко визначено у пункті 10 частини першої статті 303 КПК України.

Тобто, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 12 червня 2025 року у цьому випадку може бути оскаржене в порядку статті 303 КПК України виключно після спливу двох місяців з дня повідомлення ОСОБА_3 про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри від 29 березня 2023 року.

Слідчий суддя дійшов висновку про передчасність оскарження повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, оскільки на момент подання скарги до суду не сплинуло двох місяців з дня такого повідомлення.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 11.12.2019 у справі №536/2475/14-к, вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Згідно з вимогами ч.1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до положень ст.277КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, а також визначено вимоги, яким це повідомлення має відповідати.

Зміст повідомлення про підозру узгоджується з вимогами вказаної статті - ст. 277 КПК України.

Під час досудового розслідування у повідомленні зазначається стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, які відомі на момент здійснення повідомлення про підозру.

При цьому слідчим суддею на даній стадії провадження не перевіряється наявність всіх елементів складу кримінального правопорушення, наведені у повідомленні про підозру.

Наведені обставини у повідомлені про підозру мають бути достатніми вважати, що особа могла вчинити вказане кримінальне правопорушення.

Даних на спростування зазначеного стороною захисту під час розгляду скарги за ст. 303 КПК України надано не було.

Слідчий суддя зазначає, що фактично у скарзі підозрюваний наводить обставини, які підлягають з`ясуванню та перевірці під час судового розгляду по суті обвинувального акту, який можливо буде складений після закінчення досудового розслідування. Станом на теперішній час підстав для скасування підозри за доводів, викладених у скарзі слідчому судді не наведено.

У зв`язку із вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що при здійсненні повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, а тому скарга захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.303-304 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та проголошено 07 липня 2025 року о 16 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1