УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодження з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, маючого на утриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України у кримінальному провадженні №0002556, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.07.2025,-

В С Т А Н О В И В :

15 липня 2025 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодження з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України у кримінальному провадженні №0002556, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.07.2025.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Шевченківським УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002556, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.07.2025.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 13 липня 2025 року, приблизно о 22 годині 40 хвилин, тобто в період дії воєнного стану введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, яким в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та в подальшому Указом Президента України від 15 квітня 2025 року № 235/2025, затвердженим Законом України від 16 квітня 2025 року № 4356-IX, продовжено з 05 години 30 хвилин 09 травня 2025 року строком на 90 діб, перебуваючи за адресою: м. Київ, проспект Берестейський, 66, звернув свою увагу на раніше незнайому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якої в руці знаходився мобільний телефон марки «Apple» моделі «iPhone 11», червоного кольору, у пластиковому чохлі. У цей час, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна з застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене в умовах воєнного стану. Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел 13 липня 2025 року, приблизно о 22 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи біля будинку № 66, по проспекту Берестейському, у місті Києві, підійшов до ОСОБА_7 , та усвідомлюючи, що його дії мають відкритий характер, діючи умисно, з корисливим мотивом, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, своєю рукою схопив ОСОБА_7 за руку та утримуючи її, своєю ногою підбив її ноги, від чого остання впала на землю. Продовжуючи свій прямий умисел на відкрите викрадення чужого майна, шляхом ривка, відкрито викрав мобільний телефон марки «Apple» моделі «iPhone 11», червоного кольору, у пластиковому чохлі, загальною вартістю 15 000 гривень. В подальшому, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 , з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, чим завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 15 000 гривень 00 копійок.

14 липня 2025 року, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14 липня 2025 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків визначених ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий зазначає, що можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 тримання під вартою. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні думку захисника підтримав та просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, надані стороною захисту докази, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що Шевченківським УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002556, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.07.2025.

14 липня 2025 року, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14 липня 2025 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Причетність ОСОБА_4 , до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_4 , підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_4 , ступінь участі у вчиненому, а також обставини, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який має місце постійного проживання, реєстрації, його вік, відношення до скоєного.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором у обґрунтуванні клопотання.

Необхідності обмеження права особи на свободу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні немає, оскільки припущення прокурора щодо можливості ОСОБА_4 з метою уникнення відповідальності переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, в даному випадку не є визначальними для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, на думку слідчого судді підозрюваним ОСОБА_4 , не вживалося заходів для переховування від суду чи органу досудового розслідування. Будь-який документально підтверджених даних про переховування ОСОБА_4 , органом досудового розслідування або прокурором слідчому судді не надано.

Крім того, слідчий суддя вважає недоведеним ризик незаконного впливу останнім на свідків у кримінальному провадженні, оскільки той факт, що останній знає анкетні дані свідків не може слугувати підтвердженням вказаного ризику. Разом з тим, прокурором не надано достовірних доказів, що можуть підтвердити намагання останнього до контакту зі свідками.

Між тим, органом досудового розслідування не доведено наявності ризику вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки будь-яких дій чи бездіяльності останнього, що можуть підтверджувати вказаний ризик органом досудового розслідування виявлено не було.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту у певний період доби, що на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який, з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

З урахуванням викладеного та оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки підозрюваного для проведення слідчих та процесуальних дій у провадженні тощо, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання про застосовування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати відносно останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби на 60 діб, а саме до 11.09.2025 року.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 179, 193, 194, 196, 200 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодження з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 21 години 00 хвилин по 07 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до детектива/слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись з Київської області без дозволу детектива/слідчого чи прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками у кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 11 вересня 2025 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1