Провадження № 1-кс/686/7473/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницькому клопотання прокурора Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002390,

УСТАНОВИЛА:

31.07.2025 прокурор Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на: транспортний засіб марки «RENAULT» моделі «MAGNUM 460», 2006 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , напівпричіп марки «KOEGEL» 2004 року випуску, синього кольору, д.н.з. « НОМЕР_2 » із вмістом металевих конструкцій, яким користується ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та який належить ОСОБА_5 , із позбавленням права відчуження, розпорядження та користування ними.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, у зв`язку з наступним.

30.07.2025 СВ ХРУП ГУНП в Хмельницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002390, попередня правова кваліфікація ч. 4 ст. 185 КК України.

Із матеріалів клопотання убачається, що «29.07.2025 близько 18:15 год невстановлена особа, перебуваючи на території «Поділля», що за адресою: Хмельницький район, Розсошанська ТГ, автодорога Н-03 Житомир- Чернівці 191 км +520м праворуч, таємно, умисно, шляхом вільного доступу, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, викрала металеві конструкції, які належать ТОВ «НВО» чим спричинила майнової шкоди, на суму яка встановлюється.

Водночас на підставі заяви про огляд від користувача транспортного засобу ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 - 30.07.2025 в період часу з 11:01год по 30.07.2025 11:54 год слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 проведено огляд транспортного засобу марки «RENAULT» моделі «MAGNUM 460», 2006 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та приєднаного до даного авто напівпричепа марки «KOEGEL» 2004 року випуску, синього кольору, д.н.з. « НОМЕР_2 » із вмістом металевих конструкцій який був розміщений на території «Поділляза адресою: Хмельницький район, Розсошанська ТГ, автодорога Н-03 Житомир- Чернівці 191 км +520м праворуч (за координатами 49.36817, 26.95744), який після проведення огляду вилучено та поміщено на майданчик ТДВ «Хмельницький завод будівельних матеріалів» що за адресою: м. Хмельницький вул. Кам`янецька 161.

Транспортний засіб марки «RENAULT» моделі «MAGNUM 460», 2006 року випуску, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , напівпричіп марки «KOEGEL» 2004 року випуску, синього кольору, д.н.з. « НОМЕР_2 » із вмістом металевих конструкцій визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні».

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати (п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України).

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п. 11 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Державної судової адміністрації України № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 вилучені предмети, документи, цінності, які є речовими доказами, повинні бути оглянуті (у необхідних випадках за участі спеціаліста), детально описані в протоколі огляду. В протоколі відображаються кількісні і якісні характеристики предметів, всі інші індивідуалізуючі ознаки, які дозволяють відрізнити об`єкт від подібних йому, а також ті, які зумовлюють його доказове значення.

Однак указані вимоги Інструкції дотримані не були.

Зокрема, клопотання не містить детального опису металевих конструкцій, їх кількості та характеристик, що унеможливлює їх ідентифікацію.

Також до клопотання не долучено доказів, які би підтверджували право власності ТОВ «НОВ» на вилучені у ході огляду металеві конструкції.

При цьому слід врахувати, що до матеріалів клопотання долучено протокол допит свідка ОСОБА_7 , який повідомив, що зберігав відповідне майно за договором підряду від 07.11.2024, а також повідомив, що між ним та ТОВ «Світ Хмельницький» було укладено договір відповідального зберігання майна від 15.11.2024.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання прокурора про арешт майна не може бути розглянуто по суті і підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідча суддя

постановила:

Повернути прокурору клопотання прокурора Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002390.

Установити строк у сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя