Провадження № 1-кп/643/847/25
Справа № 643/7586/25
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження за відсутності учасників судового провадження кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000170 від 31 березня 2025 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Первомайський Харківської області, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, з середньою освітою, несудимого, який є особою з інвалідністю ІІІ групи, перебуває на реєстраційному обліку за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

у с т а н о в и в :

30.03.2025 близько о 17-00 годині ОСОБА_3 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився біля другого під`їзду багатоповерхового житлового будинку АДРЕСА_3 . Далі ОСОБА_3 , усвідомлюючи, що внаслідок збройної агресії російської федерації мешканці м. Харкова лякаються гучних звуків та що він знаходиться у громадському місці, в світлу частину доби і за його діями можуть спостерігають оточуючі люди, перехожі та мешканці вказаного будинку, діючи згідно з раптово виниклим у нього умислом, спрямованим на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, з хуліганських спонукань, бажаючи продемонструвати оточуючим своє явне нехтування до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, п`яне молодецтво і протиставити себе суспільству, дістав з кишені своєї куртки належний йому пневматичний пістолет «BORNER ПМ 49» та, проявляючи особливу зухвалість, здійснив з нього близько чотирьох пострілів кулями, які згідно з висновком судово-балістичної експертизи №CE-19/121-25/8740-БЛ від 11.04.2025 не відносяться до категорії боєприпасів та є сферичними метальними снарядами, призначеними для використання у пневматичній зброї, в бік вікон вказаного вище будинку, внаслідок яких розбив зовнішній однокамерний склопакет розмірами 130 на 55 см у вікні квартири за адресою: АДРЕСА_4 , де на той момент знаходились ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які злякалися звуку розбитого скла, вважаючи, що це від уламків ворожого обстрілу.

Після цього, почувши звук розбитого скла, ОСОБА_3 припинив свої протиправні хуліганські дії та пішов з місця вчинення кримінального правопорушення, спричинивши своїми діями власнику зазначеної вище квартири ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №847 від 08.04.2025, матеріальні збитки у розмірі 1087,16 грн, а також моральну шкоду проживаючій у квартирі ОСОБА_5 .

Дії обвинуваченого ОСОБА_3 суд кваліфікує за ч. 1 ст. 296 КК України, як хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 надійшов до суду з клопотанням прокурора про розгляд обвинувального акта у порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

До обвинувального акта долучено заяви потерпілих ОСОБА_5 та ОСОБА_4 щодо згоди зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні, згідно з якими потерпілі погодилися зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, викладеними в обвинувальному акті, ознайомлені з обмеженням права на апеляційне оскарження вироку, а також погодилися на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Також до обвинувального акта додана заява ОСОБА_3 щодо визнання ним своєї винуватості, згоди зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні, складена та підписана в присутності захисника ОСОБА_6 , згідно з якою, обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, погодився зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, викладеними в обвинувальному акті.

У вказаній заяві захисником ОСОБА_6 підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості підозрюваним, його згоду із встановленими в результаті досудового розслідування обставинами і згоду на розгляд обвинувального акта за його відсутності.

За правилами ч. 2 ст. 381 КПК України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акту.

Матеріали кримінального провадження відповідають вимогам ч. 3 ст. 302 КПК України, встановлені органом досудового розслідування обставини не оспорюються учасниками судового провадження. За таких обставин, суд доходить висновку, що обвинувальний акт має бути розглянутий в порядку, передбаченому ст. 381-382 КПК України.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснюється.

На підставі ч. 2 ст. 382 КПК України вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Дослідивши обвинувальний акт та матеріали кримінального провадження, суд вважає, що вина ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, в обсязі пред`явленого обвинувачення доведена повністю.

Вивченням даних про особу ОСОБА_3 встановлено, що він не судимий, неодружений, не працює, не має постійного джерела доходу, на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра не перебуває, є особою з інвалідністю ІІІ групи.

Обставиною, яка відповідно до ст. 66 КК України пом`якшує покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд визнає активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставиною, яка відповідно до ст. 67 КК України обтяжує покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд визнає вчинення кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння.

Згідно з вимогами, визначеними ч. 2 ст. 65 КК України, особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень, а, згідно з ч. 2 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених.

При визначенні міри покарання обвинуваченому ОСОБА_3 суд ураховує характер і ступінь тяжкості скоєного ним кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ст. 12 КК України відноситься до кримінальних проступків, дані про особу обвинуваченого, обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання, майновий стан обвинуваченого.

Суд, з урахуванням викладеного, за сукупності наведених вище обставин, визнає необхідним та достатнім для виправлення обвинувачуваного і попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк у межах, установлених санкцією статті Особливої частини Кримінального кодексу України, за якою він обвинувачується і яка передбачає відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення, позаяк відсутні умови і підстави призначення обвинуваченому іншого покарання з огляду на те, що ОСОБА_3 не працевлаштований, не має джерела доходу, що унеможливлює призначення йому покарання у виді штрафу. Крім того, суд ураховує, що у розписці ОСОБА_3 про ознайомлення з цивільними позовами та визнання їх вимог, останнім зазначено, що в нього відсутній заробіток, а єдиним джерелом доходів є щомісячні виплати ВПО 3000,00 грн. З огляду на те, що обвинувачений ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, суд вважає недоцільним призначення обвинуваченому покарання у виді обмеження волі.

Беручи до уваги обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання, зважаючи на те, що тяжких наслідків від злочинних дій обвинуваченого не настало, а також, ураховуючи засади диспозитивності кримінального судочинства, суд вважає, що виправлення обвинуваченого можливе без ізоляції від суспільства із застосуванням наглядових та соціально-виховних заходів у виді пробаційного нагляду з покладенням обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 59-1 КК України.

На переконання суду, призначена міра покарання є справедливою і достатньою для виправлення обвинуваченого ОСОБА_3 , надасть можливість обвинуваченому сформувати у своїй свідомості уявлення про неминучість настання відповідальності за можливі вчинені ним протиправні діяння у майбутньому, що буде, в свою чергу, достатньою превентивною мірою, слугуватиме попередженню вчиненню ним кримінальних правопорушень та відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягається до кримінальної відповідальності.

Потерпілою ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні заявлено цивільний позов, в якому вона просить стягнути з ОСОБА_3 на свою користь моральну шкоду в розмірі 5000,00 гривень. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилається, що внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_3 вона, ОСОБА_5 , в день правопорушення та наступного дня не могла ефективно виконувати обов`язки, покладені на неї, як на Головного спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Салтівського району ХМР та як домогосподарки та матері своєї родини, у зв`язку з чим їй було спричинено моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

За приписами ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Положенням ст. 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У пункті 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995 визначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Правилами ч. 1 ст. 129 КПК України унормовано, що, ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Беручи до уваги обставини справи, враховуючи завдання моральної шкоди потерпілій ОСОБА_5 незаконними діями обвинуваченого ОСОБА_7 , враховуючи характер, обсяг та тривалість душевних страждань, яких зазнала потерпіла, суд, беручи до уваги конкретні обставини вчиненого кримінального правопорушення, а також те, що в ході досудового розслідування обвинувачений та цивільний відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги ОСОБА_5 визнав в повному обсязі, вважає за доцільне задовольнити цивільний позов ОСОБА_5 в повному обсязі.

Потерпілим ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні заявлено цивільний позов, в якому він просить стягнути з ОСОБА_3 на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 5000,00 гривень. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог ОСОБА_4 посилається, що внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_3 йому спричинено матеріальні збитки в сумі 1087,16 гривень, як це визначено висновком експерта №847 від 08.04.2025 за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи. Посилався, що, ураховуючи створені незручності для життя у вказаній квартирі, спричинені розбитим вікном, та беручи до уваги необхідність витрат на пошуки, придбання та встановлення необхідного вікна замість пошкодженого йому було спричинено матеріальну шкоду в розмірі 5000,00 грн.

Суд, вивчивши матеріали позовної заяви потерпілого ОСОБА_4 , матеріали кримінального провадження, доходить висновку про таке.

Згідно з ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За приписами ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Правилами ч. 1 ст. 129 КПК України унормовано, що, ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Згідно з висновком експерта судово-товарознавчої експертизи №847, який міститься при матеріалах кримінального провадження №0000170, ринкова вартість пошкодженого майна на момент вчинення кримінального правопорушення, тобто станом на 31.03.2025, а саме: однокамерний склопакет (вікно) розмірами: висота скла 130 см (1300 мм.), ширина скла 55 см. (550 мм.), на момент вчинення кримінального правопорушення склопакет був без пошкоджень, тобто без будь-яких механічних впливів, становить 1087,16 гривень.

У свою чергу, у цивільному позові ОСОБА_4 посилається, що вчиненим ОСОБА_3 кримінальним проступком йому завдано матеріальну шкоду в розмірі 5000,00 грн. Водночас доказів на підтвердження завданої матеріальної шкоди в розмірі 5000,00 грн потерпілим суду не надано.

Відтак, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_4 в сумі 1087,16 гривень. При цьому суд керується вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України, якими унормовано, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Також суд бере до уваги положення ч. 1 ст. 81 ЦПК України, якими закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Питання про долю речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта по проведенню судово-балістичної експертизи №СЕ-19/121-25/8740-БЛ від 11.04.2025 в розмірі 1 782,80 гривень, та судово-товарознавчої експертизи №847 від 08.04.2025 в розмірі 424,08 гривень, відповідно до вимог ст. 124 КПК України суд стягує з обвинуваченого.

Запобіжний захід стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 не обирався і, зважаючи на характер призначеного покарання, його обрання є недоцільним.

На підставі викладеного, керуючись ст. 100, 124, 369-371, 373, 374, 381, 382 КПК України, суд

у х в а л и в :

ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, та призначити покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.

На підставі п.п. 1-3 ч. 2 ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 1 087 (одна тисяча вісімдесят сім) гривень 00 копійок.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_4 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в особі Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру судові витрати на залучення експерта по проведенню судово-балістичної експертизи №СЕ-19/121-25/8740-БЛ від 11.04.2025 в сумі 1 782 (одна тисяча сімсот вісімдесят два) гривень 80 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в особі Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру судові витрати на залучення експерта по проведенню судово-балістичної експертизи №СЕ-19/121-25/8740-БЛ від 11.04.2025 в сумі 1 782 (одна тисяча сімсот вісімдесят два) гривень 80 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави витрати по проведенню судово-товарознавчої експертизи №847 від 08.04.2025 в сумі 424 (чотириста двадцять чотири) гривень 08 копійок.

Речовий доказ: спец пакет №3658336 з написом Україна МВС ЕКСПЕРТНА СЛУЖБА; підрозділ Харківський НДЕКЦ МВС; Номер, дата висновку (фабула): Додаток до висновку судової експертизи зброї №СЕ-19/121-25/8740-БЛ; Вилучено Спаковано: куля, 1 первинна упаковка; Слідчий; Поняті: 1. 2.; Експерт (спеціаліст): Судовий експерт: ОСОБА_8 /підпис/; дата пакування: 10.04.2025; ЄРДР: 0000170 «31» 03.2025, - знищити.

Вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Салтівський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст. 382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копія вироку за результатами розгляду обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надсилається учасникам судового провадження.

Суддя : ОСОБА_1