Провадження №: 1-кс/755/3879/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" грудня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Семиполки, Броварського району, Київської області, громадянина України, українця, одруженого, із неповною середньою освітою, маючого на утриманні сина ОСОБА_7 , 2023 року народження, доньку ОСОБА_8 , 2015 року народження, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004055 від 04 грудня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий слідчого відділу Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 , 03.12.2024 року, приблизно о 15 годині 40 хвилин, перебував поблизу зупинки громадського транспорту «Юність» по вулиці Миропільська 27/16, у м. Києві, де помітив раніше незнайомого йому потерпілого ОСОБА_9 , який сидів на лавці та користувався належним йому мобільним телефоном марки «Redmi 12» IMEI1: НОМЕР_1 IMEI2: НОМЕР_2 вартістю 6799 гривень з сім карткою оператора «Київстар» абонентський номер НОМЕР_3 матеріальної цінності не становить, в чохлі чорного кольору вартістю 399 гривень.

В цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_9 та шляхом застосування фізичної сили до потерпілого відкрито викрав з рук останнього мобільним телефоном марки «Redmi 12» IMEI1: НОМЕР_1 IMEI2: НОМЕР_2 вартістю 6799 гривень з сім карткою оператора «Київстар» абонентський номер НОМЕР_3 матеріальної цінності не становить, в чохлі чорного кольору вартістю 399 гривень, після чого з місця вчинення злочину зник та викраденим розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на суму 7198 гривень.

04 грудня 2024 року, ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України

05 грудня 2024 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від 03.12.2024 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколами допиту свідків, протоколом пред`явлення для впізнання від 04.12.2024 року, протоколом перегляду відеозапису від 04.12.2024 року, протоколом затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України та іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Крім того, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинений ним тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк до десяти років, що може бути сприйняте ОСОБА_5 більш небезпечним ніж переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання свідків та потерпілого, місце мешкання та роботи яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик. Вчинити інший злочин, що підтверджується фактом того, що підозрюваний ОСОБА_5 , неодноразово судимий за майнові злочини, має не зняту та не погашену судимість за аналогічний злочин проти власності, свої потреби задовольняє злочинним шляхом.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, у подальшому може вплинути на хід досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що ОСОБА_5 , не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду і поза межами м. Києва. Згідно п. 2 ст. 179 КПК України - однією з ознак виконання особистого зобов`язання є те, що підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді застави, пов`язана з тим, що у підозрюваного відсутній постійний заробіток.

Неможливість застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту пов`язана з тим, що він не працює, забезпечує свої життєві потреби внаслідок злочинної діяльності та, перебуваючи на свободі може впливати на свідків та потерпілого, які ще не допитані у суді.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає позиціям Європейського суду з прав людини, а також на те, що на даний час існують перелічені вище ризики, у зв`язку з чим сторона обвинувачення вважає необхідним застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України. Так, слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити його, зазначив, що ризики продовжують існувати, вважає, що запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як ризики наведені прокурором не обґрунтовані, просив обрати запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 цілодобовий домашній арешт або визначити розмір заставу.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 04 грудня 2024 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004055.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

04 грудня 2024 року о 13 год 30 хв - ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

05 грудня 2024 року - ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань ст. 2 КПК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 03.12.2024 року, протоколом огляду місця події від 03.12.2024 року, протоколом допиту потерпілого від 04.12.2024 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 04.12.2024 року, протоколами допиту свідка від 04.12.2024 року, 05.12.2024 року, протоколом огляду місця події від 04.12.2024 року, протоколом перегляду цифрового запису від 04.12.2024 року, рапортом працівника поліції, протоколом обшуку особи від 04.12.2024 року, протоколом допиту підозрюваного від 04.12.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він офіційно не працює, раніше судимий.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість впливати на потерпілу чи свідків у кримінальному провадженні, можливість знищити, сховати або спотворити будь-який доказ чи документ та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Щодо скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 , поданої в порядку ст. 206 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного.

Із скарги вбачається, що 13.12.2024 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 206 КПК України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Тобто, для застосування даної правової норми та постановлення слідчим суддею відповідної ухвали, має бути наявний такий факт як: в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, яка тримається під вартою.

Разом з тим, у змісті клопотання відсутні відомості, що ОСОБА_5 знаходиться в межах територіальної юрисдикції саме Дніпровського районного суду м. Києва.

Натомість у клопотанні чітко зазначено, що ОСОБА_5 утримується в Ізоляторі тимчасового тримання м. Києва, що територіально не відноситься до Дніпровського району міста Києва.

З огляду на викладене, дане клопотання адвоката ОСОБА_4 про визнання затримання незаконним не підлягає розгляду у Дніпровському районному суді м. Києва.

Керуючись, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 -адвоката ОСОБА_4 поданої в порядку ст. 206 КПК України - відмовити.

клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 16 години 15 хвилин 04 грудня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 121 120 гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за кожною вимогою у рамках цього кримінального провадження та у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;

здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: