Справа № 639/492/24
Провадження №1-КП/639/219/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

захисника-адвоката ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню зареєстрованому 16 листопада 2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001184 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ядрин Чуваської РСР РРФСР, громадянки України, не заміжньої, не працюючої, судимої 19.02.2016 Жовтневим районним судом м. Харкова за ст. 116 КК України до 5 років позбавлення волі, мешкаючої без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт по вищевказаному кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_6 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченої ОСОБА_6 з посиланням на той факт, що наявні ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачена ОСОБА_6 та її захисник, адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора, проте останній звернувся до суду з клопотанням, яке підтримала обвинувачена, про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи потерпілого.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_5 щодо призначення судово-психіатричної експертизи відносно потерпілого з підстав його необґрунтованості.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала думку иа клопотання прокурора.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 331 КПК України в судовому засідання суд має право до спливу продовженого строку повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 вересня 2024 року відносно ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, тобто до 18.11.2024.

ОСОБА_6 обвинувачується, у вчиненні особливо тяжкого тяжкого злочину, за санкцією якого передбачено покарання від семи до п`ятнадцяти років.

Частина 2 ст. 177 КПК України передбачає, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Судом також враховується, що на даний час є наявними ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачена може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, у зв`язку з її обізнаністю про наслідки у вигляді розміру покарання у разі визнання її винуватості; незаконно впливати на свідків з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного неї; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_6 раніше неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення злочинів проти життя та здоров`я особи, за що була засуджена 19.02.2016 Жовтневим районним судом м. Харкова за ч. 1 ст. 116 КК України, що свідчити про схильність обвинуваченої до вчинення злочинів.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій ОСОБА_6 , її вік та стан здоров`я, відомості про особу останньої, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченої на даний час є неможливим, у зв`язку з чим відносно обвинуваченої ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Зазначені судом ризики не зменшились та не відпали, внаслідок чого відсутні підстави для зміни запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_6 .

Відповідно до вимог ст.ст.182,183 КПК України, суд не визначає обвинуваченій заставу, оскільки вона обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який вчинено із застосуванням насильства щодо потерпілого, яке спричинило його загибель.

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, за клопотанням сторони кримінального провадження, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 509 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

За змістом п. 6 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року № 865, за формою проведення судово-психіатрична експертиза може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 23 КПК України передбачено, що суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

За наслідками розгляду справи № 127/4546/16-к Верховний Суд зазначив: «Безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу закону про дослідження ним усіх зібраних у конкретному кримінальному провадженні доказів шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, відтворення звукозапису і відеозапису тощо. Ця засада кримінального судочинства має значення для повного з`ясування обставин кримінального провадження та його об`єктивного вирішення. Безпосередність сприйняття доказів дає змогу суду належним чином дослідити і перевірити їх як кожний доказ окремо, так і у взаємозв`язку з іншими доказами, здійснити їх оцінку за критеріями, визначеними у частині 1 статті 94 КПК України, і сформувати повне та об`єктивне уявлення про фактичні обставини конкретного кримінального провадження. Недотримання засади безпосередності призводить до порушення інших засад кримінального провадження: презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (пункти 10, 13, 15 статті 7 КПК України)».

У зв*язку з вищевикладеним суд вважає необхідним у задоволенні клопотання захисника про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи відносно потерпілого відмовити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2 5, 12, 103-105, 127, 176, 177, 183, 331, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 09 січня 2025 року включно.

Копію ухвали направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для долучення до матеріалів особової справи та вручення обвинуваченій ОСОБА_6 .

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи потерпілого відмовити.

Ухвала може бути оскаржена, в частині застосування запобіжного заходу, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, які тримаються під вартою протягом цього ж строку з дня вручення їм копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 13.11.2024 року о 15 год. 15 хв.

Суддя ОСОБА_1