Справа № 304/1595/16-к Провадження № 1-кс/304/275/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2025 рокум. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Перечинський «Стеатит», подане у межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000406 від 05 жовтня 2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України, про скасування арешту майна,

У С Т А Н О В И В:

адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ТОВ «Перечинський «Стеатит», звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, в якому просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 12 січня 2017 року у справі № 304/1595/16-к арешт на майно товариства в частині будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (назву змінено на Ужанська), № 33; «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (назву змінено на Ужгородська), № 110А.

Мотивує клопотання тим, що 12 січня 2017 року слідчим суддею Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_4 було винесено ухвалу у справі № 304/1595/15-к, задоволено клопотання прокурора про арешт майна у даному кримінальному провадженні та накладено арешт на майно ТОВ «Перечинський «Стеатит» із забороною його відчуження, а саме: об`єкт нерухомого майна незавершене будівництво, об`єкт житлової нерухомості за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Ужгородська, 39 А; будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (назву змінено на Ужанська), № 33; «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (назву змінено на Ужгородська), № 110А.

Метою накладення арешту на майно у вказаному кримінальному провадженні було запобігання втрати, використання, пересування, передачі та відчуження майна товариства, насамперед особами, які незаконно заволоділи управлінням товариства, а саме ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

При цьому за позицією адвоката, ОСОБА_7 як учасник товариства, після накладення вказаного арешту на майно, вжила заходів щодо захисту своїх порушених корпоративних прав та звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до ТОВ «Перечинський «Стеатит» та інших учасників товариства (як тих, що були викочені, так і щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ) у порядку господарського судочинства із формулюванням позовних вимог за релевантним правозастосуванням відповідних норм матеріального права, що визначають діяльність товариств з обмеженою відповідальністю.

За результатами розгляду такого позову, рішенням Господарського суду Закарпатської області від 11 березня 2022 року у справі № 907/922/21 було відновлено порушені корпоративні права ОСОБА_7 та відновлено склад учасників товариства до того стану, який був до перехоплення управління товариством ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з урахуванням законних змін у складі учасників товариства та розміру їх часток у статутному капіталі.

Зокрема, як вказує адвокат, вказаним судовим рішенням визначено розмір статутного капіталу товариства та розміри часток у статутному капіталі їх учасників; при цьому дане рішення переглядалося в апеляційному та касаційному порядку і наразі є остаточним.

Відтак на даний час мажоритарним учасником товариства є ОСОБА_7 , яка володіє часткою у розмірі 72,64 % у статутному капіталі ТОВ «Перечинський «Стеатит», яку рішенням зборів учасників (протокол № 01/2025 від 03.01.2025) обрано на посаду генерального директора товариства, відомості про що внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 15 січня 2025 року.

Таким чином, за позицією адвоката, загроза відчуження нерухомого майна товариства ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , які раніше незаконно набули корпоративні права та управління товариством, відпала.

При цьому у відновлених органах управління ТОВ «Перечинський «Стеатит» на підставі рішення Господарського суду Закарпатської області від 11 березня 2022 року у справі № 907/922/21 (залишеного без змін Верховним Судом) є необхідність також відновлення господарської діяльності товариства, у тому числі шляхом використання та/або розпорядження нерухомим майном товариства.

Як вказує адвокат, на сьогодні ТОВ «Перечинський «Стеатит» є власником будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (назву змінено на Ужанська), № 33; «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (назву змінено на Ужгородська), № 110А, потреба в арешті яких відпала.

В той же час об`єкт нерухомого майна незавершене будівництво, об`єкт житлової нерухомості за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Ужгородська, 39 А, на який вказаною ухвалою слідчого судді також було накладено арешт, був незаконно відчужений ОСОБА_6 у період керування ним товариством за договором купівлі-продажу від 25 листопада 2016 року у власність ТОВ «Кіліс Ужгород», наразі такий об`єкт не повернутий, тому щодо нього арешт слід залишити.

За наведених обставин, посилаючись на норми абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, представник товариства просить клопотання задовольнити.

У судове засідання ініціатор клопотання не з`явився, подав слідчому судді заяву, в якій просив розглянути таке без його участі, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі.

Прокурор у судове засідання також не з`явився, письмово просив провести розгляд клопотання без його участі, проти задоволення вимог такого не заперечив.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

З аналізу положень вказаних статей Кримінального процесуального кодексу України можна зробити висновок, що при розгляді клопотання про скасування арешту, слідчий суддя наділений повноваженнями встановити лише обґрунтованість накладення такого арешту та виправданість подальшого застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, якщо це буде доведено особою, яка звернулась із відповідним клопотанням.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: - вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; - вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000406 від 05 жовтня 2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.

Також встановив, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 12 січня 2017 року накладено арешт на майно товариства з обмеженою відповідальністю «Перечинський «Стеатит» (, юридична адреса: Закарпатська область м. Перечин, вул. Ужанська (Червоноармійська), № 33), із забороною його відчуження, а саме: об`єкт нерухомого майна незавершене будівництво, об`єкт житлової нерухомості за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Ужгородська, 39 А; будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (назву змінено на Ужанська), № 33; «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (назву змінено на Ужгородська), № 110А.

Як вбачається із змісту клопотання, адвокат ОСОБА_3 посилається саме на те, що на даний час відпала потреба у подальшому застосуванні арешту належного товариству майна, оскільки загрози відчуження такого нерухомого майна ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , які раніше незаконно набули корпоративні права та управління товариством, немає.

У контексті вказаних доводів представника слідчий суддя відзначає, що відповідно до змісту зазначеної ухвали про арешт майна слідчим суддею було встановлено, що 05 жовтня 2016 року о 17.00 год. в чергову частину Перечинського ВП Закарпатської області через секретаріат відділення за вх. № 2166 з УЗЕ в Закарпатській області надійшли матеріали по письмовій заяві ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , учасника ТОВ «Перечинський «Стеатит», в яких вказано про те, що ОСОБА_6 , мешканець АДРЕСА_1 , директор ТОВ «Перечинський «Стеатит», шляхом обману та зловживання довірою, підробив документи, провів зміни до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, осіб-підприємців та господарських формувань, та призначив директором даного товариства себе, чим незаконно заволодів правом розпоряджатися майном даного товариства.

Також слідчим суддею при розгляді клопотання про арешт майна було встановлено, що ОСОБА_6 , будучи юристом ТОВ «Перечинський «Стеатит», на зборах засновників вказаного товариства 25 серпня 2016 року, ввів в оману засновників та співвласників вказаного товариства та підробив протокол загальних зборів учасників товариства, після чого здійснив перереєстрацію в реєстраційній службі Перечинського району, призначивши себе директором ТОВ «Перечинський «Стеатит». У зв`язку з чим в подальшому користуючись своїм правом як керівника, без відома співвласників вищевказаного товариства та будь-яких зборів учасників намагається розпродати належне майно ТОВ «Перечинський «Стеатит», чим заподіює іншим учасникам товариства шкоду.

Окрім цього встановлено, що згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_6 було проведено реєстраційну дію, а саме державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному реєстрі, зокрема зміну керівника на підставі протоколу № 01/16 Загальних зборів учасників від 25 серпня 2016 року, який згідно показів учасників товариства є підроблений, тобто недійсний. Також, в ході досудового розслідування встановлено, що 12 вересня 2016 року було проведено ще одні збори ТОВ «Перечинський «Стеатит», про які ніхто з учасників товариства повідомлений не був; а ОСОБА_5 на підставі довіреності ОСОБА_8 продав частку останньої ОСОБА_6 , тобто проводиться відчуження майна ТОВ «Перечинський «Стеатит».

Крім цього, вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя дійшов висновку про існування ризику приховування, знищення, втрати майна, що має значення для даного досудового розслідування, у випадку не застосування арешту майна, а також про те, що таке майно являється об`єктом злочину в даному кримінальному провадженні, тому клопотання про накладення арешту було задоволено.

Разом з цим наразі слідчий суддя враховує позиції обох сторін адвоката про те, що у застосуванні арешту частини майна ТОВ «Перечинський «Стеатит» потреба відпала, а також прокурора з приводу не заперечення проти задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Арешт майна може бути скасовано ухвалою слідчого судді, якщо власник, володілець майна доведе, що в арешті майна відпала потреба.

Відтак наразі необхідність скасування арешту майна обумовлена наступними обставинами, що досліджені слідчим суддею.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 11 березня 2022 року у справі № 907/922/21 за позовом ОСОБА_7 до ТОВ «Перечинський «Стеатит», ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства, визнано розмір статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Перечинський «Стеатит» в сумі 5 523 грн та розміри часток у статутному (складеному) капіталі його учасників, де позивачу ОСОБА_7 визначено частку у розмірі 4 011,50 грн.

Постановами Західного апеляційного господарського суду від 01 травня 2024 року та Верховного Суду від 11 вересня 2024 року рішення суду першої інстанції залишено без змін, а також судом касаційної інстанції поновлено виконання рішення Господарського суду Закарпатської області від 11 березня 2022 року та постанови Західного апеляційного господарського суду від 01 травня 2024 року.

П`ятнадцятого січня 2025 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відомості про зміну керівника юридичної особи ОСОБА_7 , яку рішенням зборів учасників ТОВ «Перечинський «Стеатит» обрано на посаду генерального директора товариства.

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 384583287 від 27 червня 2024 року ТОВ «Перечинський «Стеатит» є власником будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (Ужанська), 33 та «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (Ужгородська), № 110А.

Слідчий суддя зазначає, що у кримінальному провадженні існує два види інтересів суспільні інтереси, на захист яких спрямована система кримінальної юстиції та особисті інтереси підозрюваного, обвинуваченого, інших учасників кримінального провадження, які мають бути гарантовано захищені від неправомірних посягань.

Забезпечення балансу цих інтересів, по суті, є одним з найважливіших завдань кримінального провадження. Так у ст. 2 КПК зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Досягнути такого балансу можна лише за умови існування і дотримання певних правил, визначених у законі, які в своїй сукупності створюють систему гарантій від порушення прав особи, що опинилась у сфері дії кримінального провадження.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Так, частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Під час розгляду цього клопотання слідчим суддею не встановлено обставин, які б підтверджували, що незастосування заборони або обмеження користування арештованим майном, що належить ТОВ «Перечинський «Стеатит» як власнику призведе до наслідків, про які йде мова в ч. 11 ст. 170 КПК України.

Відтак на підставі наданих доказів, а також висловленої прокурором позиції, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах товариства, про скасування арешту належного останньому майна у рамках даного кримінального провадження.

Керуючись ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 12 січня 2017 року на будівлі літ. А, А', В, Г, Д, Е, Ж, З, З', І, К, Л, Н, О, П, У, У',Ф, Х, Є, Ш за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Червоноармійська (назву змінено на Ужанська), № 33, та «Спортивний комплекс «Зоря» за адресою: Закарпатська область м. Перечин, вул. Жовтнева (назву змінено на Ужгородська), № 110А скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає та підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1