Справа № 373/356/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2025 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого слідчого - судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянув клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово в кримінальному провадженні № 0000069 від 08.02.2025 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.4 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в :

Прокурор звернувся до Переяслав Хмельницького міськрайонного суду Київської області з клопотанням, в якому просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту із цілодобовою забороною залишати житло по АДРЕСА_1 .

Зазначаючи про необхідність застосування саме такого запобіжного заходу, прокурор вказує на обґрунтованість підозри та існування ризиків визначених пунктами 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного вказала, що ОСОБА_4 жодного розу не було допущено неявок до прокурора або суду, не було скарг від свідків на дії ОСОБА_4 від свідків з приводу спроб тиску на них. Адвокат зазначила, що підозрюваний виключно позитивно характеризується за місцем проживання. Запропонований прокурором запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту позбавить змоги ОСОБА_4 виконувати свою роботу, а з урахуванням того, що в КП «Хоцьківське» відсутня посада заступника директора, то виконання зобов`язання суду про заборону цілодобово залишати місце проживання, в разі задоволення клопотання про застосування такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, можу призвести до порушення господарської діяльності підприємства. З урахуванням викладеного, адвокат ОСОБА_5 просила застосовувати такий запобіжний захід, як особисте зобов`язання, що на її переконання буде достатнім заходом забезпечення кримінального провадження та забезпечить справедливий баланс при його застосуванні.

Підозрюваний підтримав свого захисника.

За клопотанням адвоката ОСОБА_6 в судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які охарактеризували підозрюваного з позитивного боку, зазначивши що він приймав активну участь у обороні громади на початку повномасштабного вторгнення р.ф, і у волонтерській допомозі, є порядною та доброю людиною. Проживає в селі разом із своєю дружиною.

Заслухавши думку сторін, ознайомившись із матеріалами клопотання у необхідному для вирішення цього питання обсязі, суд зазначає наступне.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Виконуючи вимоги статті 194 КПК України, а саме щодо обов`язку слідчого судді встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, на які вказує прокурор та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам, судом встановлено наступне.

Щодо обґрунтованості підозри.

З копії витягу з ЄРДР № 0000069 від 08.02.2025, доданого до клопотання вбачається, досудове розслідування проводиться за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме щодо незаконної порубки дерев у лісовому насадженні на території ландшафтного заказника місцевого значення «Хоцьківський» яким спричинено тяжкі наслідки, що мало місце 07.02.2025 та яке проводили ОСОБА_9 та ОСОБА_10 за вказівкою директора КП «Хоцьківське» ОСОБА_4 .

14.04.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Суду надано фотокопію повідомлення про підозру від 14.04.2025 в якому викладені обставини вчинення кримінального правопорушення, а поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Виходячи з доказів, що додані до клопотання, а саме протоколу огляду місця події від 07.02.2025, протоколів допитів свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 свідка ОСОБА_9 та слідчого експерименту за його участі, висновку експерта №СЕ-19/111-24/20111-ФХЕД від 07.04.2025 (щодо розміру заподіяних збитків в контексті тяжкості наслідків, заподіяних кримінальним правопорушенням), суд констатує наявність обґрунтованої підозри.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризик визначений у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК (вірогідність з боку підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та суду), прокурор обґрунтовує тяжкістю злочину, відсутністю у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та ймовірністю з боку ОСОБА_4 перешкоджати встановленню істини шляхом неявок до слідчого або суду.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 у відповідності до ст. 12 КК України є тяжким.

Щодо ризику переховування від органу досудового розслідування та (або) суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), то його існування спростовується поведінкою підозрюваного, який прибував до слідчого судді в судові засідання 16.04.2025 задля вирішення питання про відвід його захисника та 21.04.2025 для участі в розгляді питання про обрання запобіжного заходу, також прибув за викликом прокурора 16.04.2025 задля отримання клопотання та бере участь у процесуальних діях в межах цього провадження.

Щодо соціальних зв`язків судом встановлено, що підозрюваний має сім`ю, працює та приймає участь в громадському житті, що стверджує про наявність у нього соціальних зв`язків.

Отже, суд вважає що достатності підстав існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, на момент розгляду цього клопотання - не доведено.

Щодо ризику визначеному у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором зазначено про можливість з боку підозрюваного чинити тиск на свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , з метою спонукання їх до зміни показів.

Достатність підстав вважати існування цього ризику, з урахуванням пояснень прокурора, що стратегія захисту будується здебільшого на показах свідків, один з яких є підлеглим підозрюваного, а інша проживає по сусідству, суд вважає наявним.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обґрунтування прокурором неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, зводиться до твердження, що інший запобіжний захід не зможе упередити та унеможливити спроби тиску на свідків з боку підозрюваного, в той же час, в силу вимог ч. 3 ст. 194 КПК України, ця обставина підлягає доведенню (доказуванню), чого в судовому засіданні дотримано не було.

Висновки суду.

Обставина передбачена п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення) прокурором доведена.

Обставини передбачені п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України ( наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор) доведені в контексті існування одного із ризиків, а саме ймовірності спроб з боку підозрюваного незаконно впливати на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК).

В той же час, суд вважає недоведеною з боку прокурора недостатність (неможливість) застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цьому ризику з урахуванням, того що суд вправі покласти на підозрюваного безпосередньо обов`язок визначений у п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК, та зобов`язати його утриматись від спілкування зі свідками, додатково попередивши про наслідки невиконання ухвали суду та роз`яснивши зміст положення статті 386 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за перешкоджання з`явленню свідка, до суду, органів досудового розслідування, примушування їх до відмови від давання показань, а також до давання завідомо неправдивих показань шляхом погрози вбивством, насильством, знищенням майна цих осіб чи їх близьких родичів або розголошення відомостей, що їх ганьблять, або підкуп свідка, з тією самою метою, а також погроза вчинити зазначені дії з помсти за раніше дані показання.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Отже, на даний час процесуально доцільною та необхідною мірою забезпечення кримінального провадження може бути запобіжний захід у виді особистого зобов`язання із додатковим покладенням обов`язку, передбаченого п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 177-194, 309 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходуу виді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого судді прокурора, слідчого в межах даного кримінального провадження.

Зобов`язати ОСОБА_4 утримуватися від спілкування із свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_12 .

Попередити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього судом обов`язків, може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів мінімальних заробітних плат.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання складає два місяці та починається з моменту його обрання, тобто з дня постановлення ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1