справа № 619/5172/23
провадження № 1-кс/619/1294/24
УХВАЛА

іменем України

11 грудня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0002205 від 16 жовтня 2023 року,

в с т а н о в и в:

10 грудня 2024 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, який було накладено, на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 жовтня 2024 року, на його легковий автомобіль торгової марки «VOLKSWAGEN» моделі «PASSAT», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Заяву обґрунтовує тим, що на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.10.2023, накладено арешт на автомобіль марки «VOLKSWAGEN» моделі «PASSAT», н.з. НОМЕР_1 .

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 29 липня 2024 року, кримінальне провадження № 0002205 від 16 жовтня 2023 року закрите, однак по речовим доказам процесуальне рішення не прийнято.

Просить скасувати арешт з його транспортного засобу, на який було накладено арешт ухвалою слідчого судді від 20.10.2023 року, у зв`язку з закриттям кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Так, в провадженні слідчого відділення ВП № 3 ХРУП № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебували матеріали кримінального провадження № 0002205 від 16 жовтня 2023 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Підставою внесення відомостей до ЄРДР послугувало те, що 15 жовтня 2023 року близько 17 год 15 хв на автодорозі, поблизу домоволодіння за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Вільшани, вул. Центральна, буд. 168, відбулось перекидання автомобіля марки «VOLKSWAGEN» моделі «PASSAT», н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого пасажирку автомобіля ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , госпіталізовано до лікарні з діагнозом: вивих колінної чашечки зліва.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20 жовтня 2023 року накладено арешт на тимчасове вилучене майно в рамках кримінального провадження № 0002205 від 16 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України на вилучений 15 жовтня 2023 року під час огляду місця подіїпоблизу домоволодіння АДРЕСА_1 автомобіль марки «VOLKSWAGEN» моделі «PASSAT», н.з. НОМЕР_1 на час проведення експертних досліджень в межах строку досудового розслідування

Транспортний засіб марки «VOLKSWAGEN» моделі «PASSAT», н.з. НОМЕР_1 , який відповідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 .

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 29 липня 2024 року, кримінальне провадження № 0002205 від 16 жовтня 2023 року закрите, в зв`язку із встановленням відсутності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Частиною 1 ст. 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК. За змістом статей 173, 174 КПК України під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на досудовому розслідуванні.

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування, слідчого чи дізнавача, на підставі приписів п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК України є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

У разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Окрім того, слід звернути увагу на те, що згідно із висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 554/2506/22 від 15 квітня 2024 року, суд вказав на те, що чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею (постанова Верховного Суду від 15.04.2024 року у справі № 554/2506/22).

Таким чином, ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову у його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

Разом з тим, Кримінальний процесуальний кодекс України не регулює питання, яким чином має діяти слідчий суддя у разі подання заявником такого клопотання після закриття кримінального провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин, клопотання про скасування арешту майна, яке подане до слідчого судді підлягає поверненню заявнику, оскільки слідчий суддя не наділений відповідними повноваженнями про розгляд відповідних клопотань, заяв, питань тощо після закриття кримінального провадження, тому застосовує наслідки, передбачені п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України та повертає клопотання заявнику.

Роз`яснити заявнику, що він не позбавлений права звернутися до суду з відповідним клопотанням у порядку кримінального судочинства.

Керуючись ст.ст. 100, 132, 170-174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0002205 від 16 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України повернути заявнику, як таке, що не підлягає розгляду слідчим суддею.

Копію ухвали направити для відома учасникам судового провадження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1