печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000037 від 16.01.2025,

ВСТАНОВИВ:

06.03.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000037 від 16.01.2025, а саме на земельну ділянку кадастровий номер :82:235:0001, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка згідно з інформації з Державного реєстру прав на нерухоме майно належать ОСОБА_4 , з метою збереження речового доказу, заборонивши особі, у володінні якої перебуває земельна ділянка та будь-яким іншим особам, відчужувати, користуватися та будь-яким чином розпоряджатися земельною ділянкою.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, відділом дізнання Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037 від 16.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.01.2025 до Печерського УП ГУ НП у м. Києві надійшла заява головного спеціаліста-інспектора Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_5 щодо вчинення самоправних дій за адресою: АДРЕСА_1, які виразились у проведенні будівельних робіт з порушенням вимог законодавства, а саме з відсутністю контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою.

21.01.2025 до Печерського УП ГУ НП у м. Києві надійшла заява інспектора Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_6 щодо вчинення самоправних дій за адресою: АДРЕСА_1, які виразились у проведенні будівельних робіт з порушенням вимог законодавства, а саме з відсутністю контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою.

28.01.2025 до Печерського УП ГУ НП у м. Києві надійшла заява головного спеціаліста-інспектора Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_21 щодо вчинення самоправних дій за адресою: АДРЕСА_1, які виразились у проведенні будівельних робіт з порушенням вимог законодавства, а саме з відсутністю контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою.

Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно власником земельна ділянка кадастровий номер :82:235:0001, що розташована за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 .

Відповідно до інформації в Порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва реєстраційний номер MU01:2656-9099-9927-7577 на земельній ділянці АДРЕСА_1 заплановано будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку.

Згідно містобудівних умов та обмежень для вказаного об`єкта будівництва встановлено ряд обмежень, зокрема:

- будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку;

- гранично допустима висотність у метрах: 12 метрів відповідно до наказу Департаменту охорони культурної спадщини від 30.11.2020 № 75 «Про визначення меж та встановленя режимів використання зон охорони пам`ятки садово-паркової архітектури та унікальних зелених масиві на території міста Києва місцевого значення Центральний ботанічний сад Академії наук УРСР, м.Київ, вул.Тимірязєва, 1 Печерський район, заповідних лісопарків-пам`яток садово-паркового мистецтва місцевого значення Центральний республіканський ботанічний сад АН УССР, м.Київ, Печерський район». Гранична поверховість об`єкту - не більше 3-х поверхів без урахування мансарди, згідно із п. 6.1.31 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій". Остаточну висоту визначити проектною документацією розробленою відповідно до пам`яткоохоронного законодавства та з врахуванням зон охорони та режимів використання пам`яток, що оточують об`єкт реконструкції, згідно з вимогами ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» та за результатами інсоляційного розрахунку, нормативних побутових і протипожежних розривів.

- максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки: 50% з урахуванням вимог табл. 6.2, підрозділу «Садибна забудова» ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій». Остаточно визначити проектною документацією, розробленою відповідно до ДБН В.2.2-15-2019 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» та за результатами інсоляційного розрахунку, нормативних побутових та протипожежних розривів.

В ході оглядів місця події, які здійснювались в результаті виїзду слідчо-оперативної групи за викликами по спецлінії «102» встановлено наступне:

-15.01.2025 в ході візуального огляду з проїзної частини вулиці на земельній ділянці АДРЕСА_1 спостерігається проведення будівельних робіт, укріплені бетонні стіни, на земля (підлога) закладена арматурою та під низом залита бетоном;

- 21.01.2025 в ході візуального огляду встановлено наявність будівельної техніки, а саме крану будівельного.

28.01.2025 в ході візуального огляду встановлено наявність будівельної техніки, а саме бетононасосу та значної кількості автоміксерів, що доставляють бетон.

Будучи допитаними в якості свідків водії авто міксерів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 повідомили, що здійснюють доставку бетону з заводу ТОВ «Астор інвест» до ТОВ «Майнер груп» (45521260), адреса доставки АДРЕСА_1.

Згідно товаро-транспортних накладних, які мали вищевказані водії автоміксерів, контактним номером телефону ТОВ «Майнер груп» зазначено НОМЕР_1. Відповідно даних загальнодоступного мобільного застосунку «Getcontact» вказаний номер належить ОСОБА_17 . Згідно наявних даних повні анкетні дані є ОСОБА_18 .

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень (Справа № 752/20773/23) ОСОБА_18 притягався до відповідальності за ч. 1 ст. 139 КУпАП (Пошкодження автомобільних доріг, вулиць, дорожніх споруд, залізничних переїздів і технічних засобів регулювання дорожнього руху, створення перешкод для руху та невжиття необхідних заходів щодо їх усунення), а саме будучи відповідальним за проведення будівельних робіт по вул. Козацькій, 11 у м. Києві, допустив винос бруду з будівельного майданчика на проїзну частину вулиці, чим створив штучні перешкоди для руху автотранспорту. Згідно даних сайту https://www.lumen.living/ за адресою м. Київ, вул. Козацькій, 11 знаходиться комерційна нерухомість, а саме готель.

Згідно Витягу Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяжень на земельну ділянку АДРЕСА_1 накладено обтяження на користь ОСОБА_19 .

Особа з вказаними даними є керівником та засновником ТОВ "450 ГРУП" (41009303).

Згідно відкритих даних мережі Інтернет встановлено, що ОСОБА_19 є засновник мережі колівінгів 450 GROUP, він запустив мережу дохідних будинків зі спільними просторами й консьєрж-сервісом. Згідно даних сайту ІНФОРМАЦІЯ_1 «ми вирішили будувати концептуальні клубні будинки, квартири в яких продаються як готовий бізнес». Один з об`єктів 450 GROUP, а саме «К11» відповідає розташуванню будівництва за адресою м. Київ, вул. Козацькій, 11 .

Враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що в порушення містобудівних умов та обмежень для об`єкта будівництва АДРЕСА_1 , а саме щодо будівництва садибного (індивідуального) житлового будинку, за вказаною адресою здійснюється будівництво комерційної нерухомості, яка ймовірно не буде відповідати технічним умовам будівництва щодо максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки (50%) та граничної поверховості, що суперечить цільовому використанню земельної ділянки.

Постановою дізнавача ОСОБА_20 від 10.02.2025 земельну ділянку кадастровий номер :82:235:0001, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка згідно з інформації з Державного реєстру прав на нерухоме майно належать ОСОБА_4 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку кадастровий номер :82:235:0001, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка згідно з інформації з Державного реєстру прав на нерухоме майно належать ОСОБА_4 , з метою збереження речового доказу, заборонивши особі, у володінні якої перебуває земельна ділянка та будь-яким іншим особам, відчужувати, користуватися та будь-яким чином розпоряджатися земельною ділянкою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1