Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/190/25

Номер провадження: 1-кп/511/161/25

17.03.2025 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000737 від 24.10.2024 року стосовно обвинуваченого

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Григорівське Оріхівського району Запорізької області, громадянина України, офіційно не працюючого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ :

Зміст пред`явленого обвинувачення.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що 23.10.2024 у період часу приблизно з 15:00 години по 16:00 годину він, перебуваючи у дворі домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 на грунті раптово виниклих неприязних стосунків умисно наніс ОСОБА_6 один удар у праву половину лобної ділянки голови, після вказаного удару ОСОБА_6 впав на землю обличчям догори, а ОСОБА_4 , продовжуючи свої умисні злочинні дії почав наносити лежачому ОСОБА_6 чисельні удари кулаками та ногами в голову та тулуб останнього. Надалі , на грунті неприязних відносин до ОСОБА_6 виник злочинний умисел на його умисне вбивство, в зв`язку з чим того ж дня, 23.10.2024 біля 21:00 години ОСОБА_4 , з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на вбивство ОСОБА_6 , повернувся до території вище вказаного домоволодіння, де реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи їх настання, діючи умисно, наніс ОСОБА_6 декілька ударів руками в область обличчя, в наслідок чого останній вратив рівновагу та впав на землю. Після чого почав наносити чисельні удари взутими ногами в область голови, шиї та тулубу ОСОБА_6 продовжуючи свої дії поки ОСОБА_6 не припинив подавати ознаки життя.

Таким чином, ОСОБА_4 , обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, кваліфікованому, як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Зміст клопотання прокурора.

Прокурором Роздільнянської окружної прокуратури в судовому засіданні подано клопотання про продовження на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Дане клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтовану підозру та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на представника потерпілого та свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Обвинувачений підозрюється у вчинені навмисного злочину, спрямованого на заподіяння смерті іншої людини, не має стійких соціальних зв`язків, утриманців не має, також не працює.

Позиції учасників судового засідання .

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 , та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили розглянути клопотання прокурора на розсуд суду.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

4. Висновки суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, давши оцінку обгрунтованості заявленого клопотання прокурора, прийшов до висновку про задовлення клопотання про з наступних підстав.

4.1. Обставини , що свідчать про наявність (відсутність) ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Так суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер і обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 до затримання офіційно не працював, не задіяний на військовій службі, не підтверджено доказами міцність його соціальних зв`язків в Україні.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)). По справі проводить підготовче судове засідання, не досліджено матеріали справи, не допитані свідки.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головнокомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що ОСОБА_4 , звинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, в результаті якого настала смерть людини, суд приходить до переконання про необхідність обрання для обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , - задовольнити.

Подовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Григорівське Оріхівського району Запорізької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого, за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.115 КК України , - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів - з 17 березня 2025 року до 15 травня 2025 року включно.

Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання, прокурору, ОСОБА_4 - для відома.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України

Головуючий суддя ОСОБА_1