н/п 1-кс/490/363/2025
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/73/25
У Х В А Л А

17 січня 2025 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 28.12.2024,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 28.12.2024.

Зазначає, що подав до ГУНП в Миколаївській області заяву про вчинення кримінального правопорушення злочинною організацією, яка здійснює шкоду державі з вказівкою на конкретних осіб, які здійснюють фінансово-господарську діяльність в різних містах України. Так зазначив, що посадові особи Міністерства продовольства аграрної політики та України, Київської міської Державної адміністрації, Миколаївської міської державної адміністрації, правоохоронних, зокрема Національної поліції України, ДСР НПУ, Офісу Генерального прокурора, БЕБ України, Служби безпеки України, ДБР України, контролюючих органів, Національного банку, банків та банківських установ, судді Господарського суду міста Києва, Державної податкової служби України, представники Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, Голова Національної асоціації адвокатів України та Ради адвокатів України ОСОБА_4 , перебуваючи у злочинній змові з представниками Китайської національної зерно- та олійно-харчової компанії (COFCO Group National Cereals, Oils and Foodstuffs Corporation) на території України, зокрема такими як директор ТОВ «КОФКО АГРІ РЕСОРСІЗ Україна» () та ТОВ «ПРОМИСЛОВИЙ КОМПЛЕКС» () ОСОБА_5 , директор ТОВ «САТЕЛЛИТ» () - ОСОБА_6 , директор ТОВ «ДУНАЙСЬКА СУДНОПЛАВНО СТІВІДОРНА КОМПАНІЯ» () ОСОБА_7 , зловживаючи службовим становищем, створили організовану злочинну групу, з метою здійснення протиправного тиску та перешкоджання законній діяльності Голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 . За вказані дії представники Міністерства аграрної політики та міської Київської України, державної адміністрації, Миколаївської міської державної адміністрації, правоохоронних, зокрема Національної поліції України, Офісу Генерального прокурора, БЕБ України, Служби безпеки України, ДБР України, контролюючих органів, Національного банку, банків та банківських установ, судді Господарського суду міста Києва, Державної податкової служби України, представники Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, Голова Національної Ізовітова Лідія асоціації адвокатів України та Ради адвокатів України Павлівна систематично отримують неправомірну вигоду від представників COFCO на території України. Крім того, директор ТОВ «КОФКО АГРІ РЕСОРСІЗ Україна» () та ТОВ «ПРОМИСЛОВИЙ КОМПЛЕКС» () - ОСОБА_5 , директор ТОВ «САТЕЛЛИТ» () ОСОБА_6 , директор ТОВ «ДУНАЙСЬКА СУДНОПЛАВНО СТІВІДОРНА КОМПАНІЯ» () - ОСОБА_7 , перебуваючи у злочинній змові 3 керівництвом Міністерства аграрної політики продовольства України, налагодили злочинну схему по ухиленню чоловіків від мобілізації, шляхом офіційного працевлаштування в ТОВ «КОФКО АГРІ «ПРОМИСЛОВИЙ (), ТОВ РЕСОРСІЗ Україна» КОМПЛЕКС» (), ТОВ «ДУНАЙСЬКА СУДНОПЛАВНО - СТІВІДОРНА КОМПАНІЯ» (), ТОВ «САТЕЛЛИТ» (), які безпідставно були визнані критично-важливими підприємствами, з метою отримання неправомірної вигоди. В діях зазначених суб`єктів вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111, 111-2, 170, 255, 332, 366, 358, 364, 365, 366, 368, 369, 376, 397 КК України.

В судове засідання скаржник не з`явився, повідомлявся належним чином, просив проводити судове засідання без його участі.

Представник ГУНП в Миколаївській області в судове засідання не з`явився, надав відповідь на скаргу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відтак, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності скаржника, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених у статтях 303-308 КПК України, та розгляду справи в межах розумних строків.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги та провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається зі скарги, ОСОБА_3 звернувся із заявою від 28.12.2024 до уповноважених осіб ГУНП в Миколаївській області щодо внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення злочинною організацією, яка здійснює шкоду державі з вказівкою на конкретних осіб, які здійснюють фінансово-господарську діяльність в різних містах України.При цьому, у заяві не зазначено, що вказані особи та суб`єкти господарювання перебувають на території Миколаївської області. Відомості в заяві зазначені абстрактно, без конкретики, з викладенням власних міркувани, без посилання на будь-які докази.

Тобто, у поданій скарзі взагалі не зазначено об`єктивних даних та обґрунтованих обставин, які б свідчили про бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Миколаївській області.

Навпаки, з пояснень заступника начальника ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_8 від 16.01.2025 року вбачається, що звернення ОСОБА_3 направлено до сектору кримінальної поліції, перевірка триває.

Крім того, за аналогічної скарги, во начальника управлінняМиколаївської обласної прокуратури ОСОБА_9 від 31.12.2024 зазначив, що скаржник вказує на ряд суб`єктів господарської діяльності, проте не наведено формальних ознак злочинів, які заявник вважає вчиненими. При цьому, заявником наводяться виключно власні міркування та припущення щодо можливого вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, заявнику на п. 7 його заяви повідомлено, що на виконання ухвали слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 08.11.2023 у справі №490/10405/23, СВ УСБУ в Миколаївській області 28.11.2023 внесеною відомості до ЄРДР № 0000449 за ч. 2 ст. 110-2 КК України, за фактом вчинення рядом суб`єктів господарювання, які зареєстровані та здійснюють господарську діяльність на території України, в тому числі на території Миколаївської області кримінальних правопорушень шляхом фінансування дій, направлених на насильницьку зміну та повалення конституційного ладу і захоплення державної влади. Досудове розслідування триває.

Слід зазначити, що положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпеченого діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.

Згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що на переконання слідчого судді узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до п.5 розділу ІІІ Інструкції, - «про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу».

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що уповноважені особи ГУНП в Миколаївській області, отримавши заяву ОСОБА_3 дотрималися вимог чинного законодавства України, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 28.12.2024 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1