справа № 619/998/25
провадження № 1-кс/619/169/25
УХВАЛА

іменем України

19 лютого 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту по кримінальному провадженню № 0000330 від 21.10.2024,

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту з автомобіля DAF, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на автомобіль DAF, реєстраційний номер НОМЕР_1 , напівпричепу KRONE, реєстраційний номер НОМЕР_3 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 на напівпричіп KRONE, накладеного ухвалою слідчого судді Валківського районного суду Харківської області у справі № 615/1968/24 (провадження № 1-кс/615/444/24) від 21.10.2024, в рамках кримінального провадження № 0000330 від 17.10.2024.

Заявник в своєму клопотанні зазначає, що ухвалою слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 21 жовтня 2024 року накладено арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, на транспортний засіб DAF, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль DAF, реєстраційний номер НОМЕР_1 , напівпричеп KRONE, реєстраційний номер НОМЕР_3 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 на напівпричіп KRONE.

Заявник в даному клопотанні просить слідчого суддю Дергачівського районного суду Харківської області зняти арешт з вказаного майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт;

- мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено копії ухвали слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 21.10.2024 по справі про накладення арештуна тимчасове вилучене майно, належним чином завірену, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також повідомити особу за клопотанням якої було накладено арешт про дату та час розгляду клопотання.

Цей недолік необхідно усунути, додати до клопотання ухвалу слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 21.10.2024, засвідчену належним чином.

Крім того, не наведено обґрунтованих доводів, на підтвердження того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Цей недолік необхідно усунути, зазначити мотивацію, чому слід скасувати арешт, також слід уточнити свої вимоги, зазначивши в клопотанні: скасувати арешт майна повністю чи частково, як це передбачено ч. 1 ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що ухвалою слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 21.10.2024 накладено арешт на транспортний засіб DAF, р.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , напівпричеп KRONE, р.н. НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , а заявник та його представник з відповідним клопотанням звертаються до Дергачівського районного суду Харківської області, при цьому жодного обґрунтування своїх вимог чому саме завертаються до суду, який не накладав арешт на вищезазначене майно, в зазначеному клопотанні не зазначають.

В зв`язку з чим, і в цій частині необхідно обґрунтувати свої вимоги про підстави звернення саме до Дергачівського районного суду Харківської області з клопотанням про скасування арешту по кримінальному провадженню № 0000330 від 21.10.2024, враховуючи, що арешт на майно було накладено іншим судом.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, що відпала потреба у застосуванні арешту або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків, однак це не позбавляє особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту по кримінальному провадженню № 0000330 від 21.10.2024 - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1