№ провадження 1-кс/208/2610/24
УХВАЛА

Іменем України

09 грудня 2024 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: слідчий суддя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення внесеного в ЄРДР № 0000460 від 30.10.2023 року,-

в с т а н о в и в:

До Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла скарга захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення внесеного в ЄРДР № 0000460 від 30.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч.3 ст. 369-2 КК України.

В обґрунтування своєї скарги захисник ОСОБА_3 зазначив, що СУ ГУНП в Донецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000460 від 30.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 28 ч. 2 369-2 ч. 3, 366 ч. 1. 27 ч. ч. 4. 5 366 ч. 1 КК України.

У рамках кримінального провадження слідчим, за погодженням з прокурором, повідомлено про підозру у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень ОСОБА_4 .

Захисник вважає, що вказане повідомлення про підозру є необґрунтованим та незаконним та не підтверджується достатніми і допустимими, які в сукупності і взаємозв`язку можуть доводити наявність інкримінованого складу злочину.

ОСОБА_4 оголошено про підозру 31.07.2024 р. та станом на 23.11 2024 р. строки, які перешкоджали подачі такої скарги слідчому судді. Натомість із змісту повідомлення про підозру, яке містить у матеріалах кримінального провадження вбачається, що у діяльності ОСОБА_4 відсутній склад кримінального правопорушення, який інкримінується.

Тому просить суд скасувати повідомлення про підозру, оголошене ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР № 0000460 від 30.10.2023 року.

Захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву розгляд справи без його участі, просив задовольнити скаргу.

Слідча ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд скарги без її участі, просить відмовити в задоволення скарги.

Неявка суб`єкту оскарження не є перешкодою для розгляду скарги, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, оглянувши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного.

Відповідно до п.10 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисником чи законним представником оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Встановлено, що слідчим ОВС відділу СУ ГУНП в Донецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000460 від 30.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч.3 ст. 369-2 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 31.07.2024 року старшим слідчим ОВС відділу СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 , за погодженням з заступником начальника відділу Донецької обласної прокуратури ОСОБА_7 , було складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Про підозру ОСОБА_4 повідомлено, копію письмового повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені о 09 год. 40 хв. 31.07.2024 року, права підозрюваній оголошені та роз`яснені.

Відтак, з 31.07.2024 року ОСОБА_4 набула процесуального статусу підозрювана.

Із поданої скарги вбачається, що підставою для скасування повідомлення про підозру заявник вважає, те що підозра необґрунтована на незаконна.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч.1 ст.303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно ст. 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

За своїм змістом повідомлена 31.07.2024 року ОСОБА_4 підозра відповідає вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_4 причетна до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України.

За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає до з`ясування дотриманні у ході повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст.276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру ОСОБА_4 органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, тому подана скарга задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

В задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення внесеного в ЄРДР № 0000460 від 30.10.2023 року, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1