ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2025 року м. Фастів Київської області

Слідчій суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000079 від 27.06.2024 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

04 лютого 2025 року до Фастівського міськрайонного суду надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000079 від 27.06.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28, ч.2 ст. 369-2 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.11.2024 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, зокрема автомобіль «KIA Sportage» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

У клопотанні про скасування арешту на майно заявник посилається на те, що при постановленні вказаної ухвали слідчим суддею Києво-Святошинського суду Київської області не було дотримано вимог ст.ст. 94, 132, 170, 173 КПК України; арешт на автомобіль було накладено безпідставно та необґрунтовано, оскільки при постановленні слідчим суддею ухвал про накладення арешту на вказане майно не було взято до уваги всіх обставини справи. Також, заявник вказує на те, що слідчим суддею помилково встановлено, що вилучений автомобіль відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та незаконно на вказаний автомобіль накладено арешт з метою збереження речових доказів. Крім того, слідчим у клопотанні не обґрунтовано необхідність накладення арешту на грошові кошти та наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, а слідчим суддею вказаних обставин не перевірено.

Просить скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.11.2024 автомобіль «KIA Sportage» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просить задовольнити з наведених в ньому підстав.

Слідчий СВ Фастівського РУП ГУ НП у Київській області надала суду для огляду матеріали кримінального провадження №0000079 від 27.06.2024 та подала до суду листа, у якому повідомила, що оскільки до набрання чинності Постанови ВР України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 м. Боярка відносилась до Києво-Святошинського району Київської області (органом досудового розслідування кримінального провадження визначено ВП №1 (м. Боярка) Фастівського РУП), на нього розповсюджується юрисдикція Києво-Святошинського районну суду Київської області. Крім цього, зазначила, що у матеріалах кримінального провадження наявна ухвала слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.11.2024 відповідно до якої накладено арешт на тимчасово вилучене майно, зокрема автомобіль «KIA Sportage» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

На зазначену ухвалу, адвокатом підозрюваної ОСОБА_5 - ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої 13.01.2025 у задоволенні скарги відмовлено, а ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.11.2024 залишено без змін.

Заслухавши позицію заявника, дослідивши матеріали справи та оглянувши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що CВ ВП №1 Фастівського РУП ГУ НП у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 27.06.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28, ч.2 ст. 369-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.11.2024, справа № 369/18395/24, провадження №1-кс/369/3241/24, було задоволено клопотання слідчої СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , та надано дозвіл на обшук автомобіля (без вилучення) «KIA Sportage» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , який належіть на праві власності ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , з метою виявлення і вилучення документів, чорнових записів, грошових коштів, мобільних телефонів тощо.

13.11.2024 слідчою ОСОБА_6 в ході обшуку зазначеного автомобіля за адресою АДРЕСА_1 зазначений автомобіль було вилучено. У той же день слідчою була винесена постанова про визнання вилученого автомобіля речовим доказом у кримінальної« провадженні в порядку ст. 98 КПК України.

В подальшому, прокурором Фастівської окружної прокуратури до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області подано клопотання про арешт майна вилученого ході обшуку, зокрема зазначеного автомобіля з метою накладення арешту на речові докази у кримінальному проваджені № 0000079 від 27.06.2024 р. з метою їх збереження та заборонити власнику володіти, користуватися і розпоряджатися майном.

Слідчий суддя ухвалою від 20.11.2024, справа № 369/19115/24 провадження № 1-кс/369/3341/24 задовольнив клопотання прокурора, наклавши арешт на зазначений автомобіль, який належить на праві власності батьку підозрюваної ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.11.2024 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, зокрема автомобіль «KIA Sportage» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

В обґрунтування рішення про накладення арешту на зазначений автомобіль слідчий суддя в ухвалі від 20.11.2024 (справа № 369/19115/24) зазначив, що метою застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження є необхідність забезпечення збереження речових доказів. В свою чергу, не накладання арешту на майно може призвести до його знищення, приховання, що призведе до втрати доказів в рамках даного кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні.

Крім того, слідчим суддею зазначено, що накладання арешту в силу ст. 170 КПК України є тимчасовим, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, заходом забезпечення кримінального провадження, яке застосовується з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Судом також встановлено, що 13 січня 2025 року Київським апеляційним судом за результатами розгляду апеляційної скарги, що подана адвокатом підозрюваної ОСОБА_5 -адвокатом ОСОБА_3 винесено ухвалу № 11-сс/824/756/2025, відповідно до якої у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, а ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського суду Київської області від 20.11.2024 залишено без змін.

Слідчий суддя зауважує, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює наявність підстав для скасування арешту майна, а також слідчий суддя оцінює наявність підстав відповідності даного майна критеріям, що встановлені ст. 98 КПК України.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що адвокатом ОСОБА_3 не повідомлено слідчого суддю про наявність Ухвали Київського апеляційного суду, з моменту набрання чинності якою минуло три тижні, а саме клопотання подано до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області без урахування Постанови ВР України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не враховує та не аналізує доводи, викладенні у клопотанні адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту нерухомого майна в частині незаконності його накладення.

Згідно з ст. 170 ч. 1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2,3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 131 КПК України передбачено, що арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. Фактичною підставою застосування заходів забезпечення кримінального провадження може бути лише наявність беззаперечних доказів вчинення особою злочину.

Відповідно до ч. З ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Разом з тим, звертаючись з клопотанням про скасування арешту майна, заявником не взято до уваги, що арешт майна накладався в зв`язку з тим, що майно, відносно якого застосовано захід забезпечення кримінального провадження є предметом злочину, оскільки саме у вилученому автомобілі в бардачку виявлено та вилучено відшукувані слідчим медичні документи (виписки з медичної карти, томографії головного мозку, діагностичні звіти тощо), в рамках досудового розслідування даного кримінального провадження, дане майно відповідає критеріям визначеними ст. 98 КПК України.

Крім того, вказане майно, є речовим доказом в рамках вищезазначеного кримінального провадження, а тому в цілях його збереження, виключення можливості відчуження, забезпечення в подальшому відшкодування шкоди, завданої внаслідок можливого вчинення кримінального правопорушення та забезпечення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування й застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

На момент розгляду даного клопотання, досудове розслідування триває.

Крім того, ухвалою Київського апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги, що подана адвокатом підозрюваної ОСОБА_5 - ОСОБА_3 винесено ухвалу № 11-сс/824/756/2025, ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського суду Київської області від 20.11.2024 про накладення арешту на автомобіль залишено без змін.

Накладення арешту на вказане майно було обумовлено необхідністю збереження речового доказу у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення можливості проведення відповідних слідчих дій та запобіганню ризику відчуження даного майна, з урахуванням того, що незастосування заборони на відчуження майна може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Крім того, слідчим суддею при розгляді клопотання про скасування арешту майна перевіряються обставини накладення арешту на майно, а також наявність чи відсутність підстав у його подальшому застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження.

На момент розгляду даного клопотання, досудове розслідування триває, кримінальне провадження фактично перебуває на стадії відкриття матеріалів, тому підстави для скасування арешту з майна накладеного ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду та з урахуванням Ухвали Київського апеляційного суду від 13.01.2025 відсутні.

Фактична незгода власника майна, на яке накладено арешт, з таким заходом забезпечення кримінального провадження, не може бути підставою для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду від 20.11.2024 та ухвали Київського апеляційного суду від 13.01.2025 які надали відповідну оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвал про арешт майна та її законності.

В клопотанні представника власника майна-адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна не наведено доводів, підтверджених відповідними доказами, які б свідчили, що станом на день звернення до слідчого судді з цим клопотанням подальша потреба в застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження не існує, враховуючи наявність ухвали Київського апеляційного суду від 13.01.2025 яка є чинною на дату розгляду поданого клопотання.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що заявником не було доведено наявності правових підстав для скасування арешту майна, оскільки арештоване майно є предметом злочину, а також речовим доказом в кримінальному провадженні, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування, в задоволенні клопотання заявника слід відмовити.

Керуючись ст. 170, 171-174, 309, 372 КПК України слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000079 від 27.06.2024 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1