Справа № 991/3059/25
Провадження 1-кс/991/3056/25
В И Щ И Й А Н Т И К О Р У П Ц І Й Н И Й С У Д
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 і ОСОБА_4 на бездіяльність Генерального прокурора України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

08.04.2025 р. ОСОБА_3 і ОСОБА_4 звернулися до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність Генерального прокурора України, передбачену п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, у зв`язку з тим, що у встановленому КПК України порядку не було внесені відомості про кримінальне правопорушення за їхньою заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та досудове розслідування не було розпочато.

Заявники скарги мотивують свої вимоги тим, що ними 28.03.2025 р. на особистому прийомі подано до Офісу Генерального прокурора України заяву про вчинення посадовими особами «Укрпошти», Київської міської прокуратури, Дарницької окружної прокуратури м. Києва, Дарницького відділу поліції, САП, НАБУ, ДБР, Офісу Генерального прокурора злочинів, передбачених ст. 26-30, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1, 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 368 КК України.

Разом з тим, у строк, передбачений ст. 214 КПК України, уповноваженою особою Офісу Генерального прокурора відомості про скоєні кримінальні правопорушення за їхньою заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були та досудове розслідування не було розпочато, у зв`язку з чим просять суд визнати протиправною бездіяльність Генерального прокурора України, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей, викладених у їхньому повідомленні від 28.03.2025 р.; зобов`язати Генерального прокурора України внести до ЄРДР відомостей, викладені у повідомленні ОСОБА_3 і ОСОБА_4 від 28.03.2025 р.; зобов`язати Генерального прокурора України визначити підслідність кримінального провадження відповідно до вимог ст. 216, 218 КПК України, та вручити ОСОБА_3 і ОСОБА_4 витяг з ЄРДР.

Заявники ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , які були належним чином повідомлені про час та місце розгляду скарги судовими повістками, що підтверджується реєстром поштових відправлень (арк. 15), у судове засідання не з`явилися.

Представник суб`єкта оскарження - Офісу Генерального прокурора України, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги судовою повісткою (арк. 11), у судове засідання не з`явився.

Ураховуючи, що згідно вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, їх неявка не є перешкодою для розгляду скарг, та з огляду на те, що згідно ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, слідчий суддя розглядає скаргу за відсутності заявників скарги та прокурора.

Дослідивши матеріали скарги, слідчим суддею встановлено наступне.

Як передбачено ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

У відповідності до ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини першої цієї статті, зокрема, щодо корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 і ОСОБА_4 28.03.2025 р. подано Генеральному прокурору України заяву про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення посадовими особами «Укрпошти», Київської міської прокуратури, Дарницької окружної прокуратури м. Києва, Дарницького відділу поліції, САП, НАБУ, ДБР, Офісу Генерального прокурора злочинів, передбачених ст. 26-30, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1, 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 368 КК України.

Отже, розгляд скарги віднесено до підсудності ВАКС.

Частиною 1 ст. 303 КПК України встановлений виключний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу.

Як передбачено ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про те, що скарга ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , яка є предметом розгляду слідчого судді ВАКС, подана особою, яка має право подавати таку скаргу відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, та у строки, передбачені ч. 1 ст. 304 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Слідчим суддею враховується, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Але, як встановлено слідчим суддею, заява від 28.03.2025 р. ОСОБА_3 і ОСОБА_4 до Генерального прокурора України не містить даних, які б свідчили про вчинення посадовими особами «Укрпошти», Київської міської прокуратури, Дарницької окружної прокуратури м. Києва, Дарницького відділу поліції, САП, НАБУ, ДБР, Офісу Генерального прокурора злочинів, передбачених ст. 26-30, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1, 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 368 КК України.

Окрім того, на думку слідчого судді, викладені заявниками обставини та доводи не дають підстав стверджувати про наявність в діях посадових осіб «Укрпошти», Київської міської прокуратури, Дарницької окружної прокуратури м. Києва, Дарницького відділу поліції, САП, НАБУ, ДБР, Офісу Генерального прокурора будь-яких ознак кримінальних правопорушень, які завдали шкоди охоронюваним законом правам та інтересам заявників.

Як передбачено ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

У відповідності до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Отже, ураховуючи, що подана 28.03.2025 р. ОСОБА_3 і ОСОБА_4 заява Генеральному прокурору України про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення посадовими особами «Укрпошти», Київської міської прокуратури, Дарницької окружної прокуратури м. Києва, Дарницького відділу поліції, САП, НАБУ, ДБР, Офісу Генерального прокурора злочинів, передбачених ст. 26-30, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 364, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1, 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 368 КК України фактично не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про те, що відсутня бездіяльність Генерального прокурора України щодо невнесення відомостей до ЄРДР, у зв`язку з чим наявні підстави для відмови у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст. 2, 214, 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 і ОСОБА_4 на бездіяльність Генерального прокурора України щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві від 28.03.2025 р. - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до такої палати протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1