Справа № 549/587/24
Провадження № 1-кс/539/87/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2025 року м. Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву судді Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2024 р. за № 0000474, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Колегії суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду від 06.01.2025 р. на розгляд Лубенського міськрайонного суду Полтавської області передано судове провадження за заявою судді Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2024 р. за № 0000474, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 31.01.2025 головуючим у вищевказаній справі визначено суддю ОСОБА_1 .

Розгляд даної заяви призначено на 07.02.2025 р. 10.00 год.

У судове засідання суддя ОСОБА_3 не з`явилася, надавши заяву про розгляд заяви про самовідвід за її відсутності.

Прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , потерпілий ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явились по заяві про розгляд заяви судді про самовідвід без їх участі, при вирішенні вказаного питання покладаються на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_6 належним чином повідомлений про час і місце розгляду вищевказаної заяви судді про самовідвід, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

В обґрунтування заяви про самовідвід суддя ОСОБА_3 зазначає наступне.

Відповідно до наказу Чорнухинського районного суду від 13.11.2024 № 2-ОС/с її зараховано до штату суду на посаду судді.

ОСОБА_4 є особою, яка спільно проживає без державної реєстрації шлюбу з працівником апарату суду головним спеціалістом з інформаційних технологій Чорнухинського районного суду ОСОБА_7 .

На думку судді, при розгляді справи ця обставина може викликати сумнів у її об`єктивності та неупередженості.

Розглядаючи заяву про самовідвід, суд зауважує на таке.

Згідно п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про безсторонність суду.

Відвід у кримінальному процесі це усунення учасників кримінального процесу від участі у справі за заявою сторони, прокурора (або за власною ініціативою того, хто відводиться самовідвід) за наявності передбачених процесуальним законом обставин, що викликають сумнів у їх неупередженості.

Метою застосування інституту відводів є:

1) належне виконання завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України);

2) забезпечення всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження;

3) винесення законного, обґрунтованого і справедливого рішення в кожному кримінальному провадженні.

Згідно з положеннями статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи;

у складі суду, що здійснює судове провадження, є особи, які є родичами між собою.

Положеннями статті 76 КПК визначено недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні:

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді (пункт 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23).

Частина перша статті 129 Конституції України встановлює, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас, як указано у Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Згідно з ч.1 ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Норми ст.81 КПК України визначають порядок вирішення питання про відвід.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про самовідвід, суд вважає її безпідставною, та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.75-79, 80, 81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви судді Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2024 р. за № 0000474, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1