печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4045/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника -адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання Слідчий першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, катувань, інших видів неналежного поводження з особами, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що підозрюваний ОСОБА_7 неодноразово не прибуває на виклики слідчого, при цьому встановлено, що останній переховується від органу досудового розслідування за межами території України. Крім того, прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п. 2, 3, 5 ч. 1 ст. 77 КПК України, що зумовлює необхідність обрання запобіжний захід підозрюваному у вигляді тримання під вартою в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав наведених у ньому.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає, що є сумніви обґрунтованості підозри, а також те, що позицію захисту з підозрюваним не узгоджено. При цьому вважав за можливе обрати запобіжний захід у вигляді застави.

Слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без участі підозрюваного, відповідно до ч. 6 ст.193 КПК України.

Заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

05.01.2023, відповідно до вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

У зв`язку із набуттям процесуального статусу підозрюваного у вищевказаному провадженні, ОСОБА_7 , у передбачений КПК України спосіб для вручення повідомлень, повідомлено про необхідність прибуття до Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань на 10.01.2023, 12.01.2023 та 13.01.2023 о 10 год. 00 хв. для участі у допиті та інших процесуальних діях, а також на 27.01.2023 та 30.01.2023 о 10 год. 00 хв. для отримання копії клопотання про продовження строку досудового розслідування та участі у інших процесуальних діях.

Разом з тим, підозрюваний ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення вищевказаних процесуальних дій, на виклики до Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань жодного разу не прибув, про поважні причини неприбуття - в усній та/або письмові формі не заявляв.

Таким чином, у зв`язку з переховуванням підозрюваного ОСОБА_7 від органу досудового розслідування, та тим, що його місцезнаходження невідоме, 24.02.2023 підозрюваного ОСОБА_7 оголошено у розшук.

27.02.2023, з огляду на вищевикладене, в порядку ст. 280 КПК України, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000168 від 24.02.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зупинено у зв`язку із оголошенням у розшук підозрюваного.

Стороною обвинувачення забезпечено вжиття заходів щодо внесення відносно підозрюваного ОСОБА_7 відомостей до бази даних Міністерства внутрішніх справ України про осіб, які переховуються від органів влади.

06.02.2024 за результатом розгляду клопотання слідчого, погодженого прокурором, у кримінальному провадженні № 0000168 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу по справі № 757/5782/24-к про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте станом на момент звернення із цим клопотанням до суду виконати ухвалу не виявилося можливим.

20.03.2024 до Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань з Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надійшов лист, у якому повідомляється про перетин ОСОБА_7 державного кордону України на автомобілі марки «Land Rover» моделі «Discovery Sport» з реєстраційний номер НОМЕР_1 , а саме здійснення виїзду 12.11.2022 о 03 год 25 хв. через пункт пропуску «Грушів» на кордоні із Республікою Польща. Офіційні відомості про повернення ОСОБА_7 до території України відсутні.

Враховуючи наявність у сторони обвинувачення офіційної інформації про можливе перебування підозрюваного ОСОБА_7 за межами території України, а також з метою встановлення його місцеперебування та пересування, 19.04.2024 через Управління міжнародного співробітництва Державного бюро розслідувань, з використанням можливостей Європолу для організації обміну інформацією з правоохоронними органами інших країн через захищений мережевий додаток для обміну інформацією (SIENA), здійснено звернення до компетентних органів країн-членів Євросоюзу та третіх сторін, з якими Європол уклав необхідні угоди щодо надання відомостей про місцеперебування підозрюваного, а також його пересування між країнами починаючи з 12.11.2022.

За результатами вищевказаних заходів, Управлінням міжнародного співробітництва Державного бюро розслідувань через захищений мережевий додаток Європолу SIENA від іноземних колег Угорщини отримано повідомлення щодо фіксації у 2023 році в журналі даних вишки стільникового зв`язку номеру телефону НОМЕР_2 , який згідно доказів, зібраних органом досудового розслідування, перебував у постійному користування підозрюваного ОСОБА_7 .

Зважаючи на наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 умисно переховується від органу досудового слідства та суду за межами України, 07.10.2024 останнього оголошено у міжнародний розшук, здійснення якого на території України доручено оперативним підрозділам Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, а організацію та вжиття заходів з міжнародного розшуку підозрюваного - Українському бюро Інтерполу та Департаменту міжнародного співробітництва Національної поліції.

Так, 25.11.2024 Управлінням карного розшуку Головного управління Національної поліції у Вінницькій області відносно ОСОБА_8 заведено оперативну-розшукову справу категорії «Розшук».

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, доходить висновку, що повідомлена ОСОБА_7 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, на даний час є досить вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від слідства та суду.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існує ризик можливості переховуватися від суду.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного, який виїхав за межі території України, а також те, що він підозрюється у вчиненні, кримінального правопорушення, яке, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесене до категорії особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

При цьому слід зауважити, що відповідно до ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та правильності кваліфікації йому дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Отже, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , слідчим суддею враховується вагомість, зібраних під час досудового розслідування доказів, що поза розумним сумнівом свідчать про його причетності до вчиненого кримінального правопорушення, наявності ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати розслідування кримінального провадження іншим шляхом, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Зазначене у своїй сукупності вказує на необхідність обрання ОСОБА_7 запобіжний заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись, ст. ст. 2, 7, 177, 178, 183, 193, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного у кримінальному № 0000168 від 24.02.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Теплик Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1