Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/292/25

Номер провадження: 1-кс/511/238/25

19.03.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Роздільна Одеської області, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

19.03.2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідча в рамках даного кримніального провадження просила продовжити строк застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження № 0000064, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України. Підозру у вказаному кримінальному провадженні пред"явлено ОСОБА_5 .

На переконання слідчої, ОСОБА_5 пред"явлено обгрунтовану підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст.121 КК України і на теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою, а саме : ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за скоєне з огляду на тяжкість інкримінованого їй злочину; ризик незаконного впливу на свідків по вказаному кримінальному провадженню з огляду на стадію розслідування; ризик перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання процесуальних обов"язків , покладених на неї на неї як на підозрювану у кримінальному провадженні; ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку слідчої застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтовував тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, з метою уникнення від відповідальності за вчинене, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може впливати на інших учасників даного кримінального провадження.

Підозрювана ОСОБА_5 вину свою у вчиненні кримінального правопорушення не визнала та просила обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник адвокат ОСОБА_9 також просив відмовити в задоволенні даного клопотання та застосовувати до підозрювальної більш м`який запобіжний захід.

Нормативно правове обгрунтування .

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

Суд, заслухавши прокурора, підозрювану, захисника підозрюваної, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчої та подовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 з наступних підстав.

Оцінка обгрунтованості підозри.

Так суд, ознайомившись з доданими до клопотання слідчого документами, прийшов до висновку, що 25 січня 2025 року ОСОБА_5 обгрунтовано було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 2 статті 121 КК України , відповідно до якої 21.01.2025 року напротязі дня ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , який перебував в гостях у ОСОБА_10 , разом вживали алкогольні напої у приміщенні кухні. Під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виник конфлікт на фоні не вирішених побутових питань.

В цей час, у ОСОБА_5 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння, винник раптовий умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_10 . В зв`язку з викладеним, 21 січня 2025 приблизно о 17 годині ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи у приміщенні кухні домоволодіння, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел спрямований на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_10 , усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, нанесла ОСОБА_10 один удар кулаком правої руки в ділянку обличчя, внаслідок чого ОСОБА_10 втративши рівновагу від отриманого удару вдарився об дверний пройом та впав на підлогу, ударившись головою об стіл.Продовжуючи свій єдиний умисел на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_10 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння у вигляді смерті потерпілого, хоча повинна була та могла їх передбачити, діючи умисно, усвідомлюючи, що ОСОБА_10 перебуває у положенні лежачі у безпорадному стані, ОСОБА_5 продовжила наносити ОСОБА_10 багатократні ( не менше трьох) хаотичні удари ногами в область голови і тулуба, чим спричинила тяжкі тілесні ушкодження в виді : важкої черепно мозкової травми, що поєднує крововилив під тверду оболонку головного мозку ( субдуральний крововилив) над правої півкулею мозку, перелом кісток носа, синець у ділянці лівого ока, садно правої щоки з поширенням на підборіддя, дана черепно мозкова травма у клінічному перебігу ускладнилась розвитком загрозливого життя патологічного процесу набряку головного мозку із зміщенням серединних структур мозку вліво і розвитком коми 1 -2 ступеня.

Після нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, ОСОБА_5 усвідомлюючи що останній перебуває у непритомному стані, покинула приміщення домоволодіння по АДРЕСА_2 та залишила ОСОБА_10 одного.

В подальшому, 24.01.2025 у вечірній час доби ОСОБА_10 був виявлений ОСОБА_11 в приміщенні домоволодіння по АДРЕСА_2 у непритомному стані та госпіталізований до реанімаційного відділення КНП «Роздільнянська БПЛ» у стані коми 1-2 ступеня.

01 лютого 2025 року, о 02 годині 30 хвилин, в результаті отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_10 помер в реанімаційному відділенні КУ «Одеська обласна клінічна лікарня». Смерть ОСОБА_10 знаходиться у причинному зв`язку з набряком головного мозку та травматичного субдурального крововиливу.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Так обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляді місця події від 25.01.2025; постановою про визнання речовим доказом;показаннями свідка ОСОБА_11 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 25.01.2025; показаннями свідка ОСОБА_12 ; довідкою лікаря судово-медичного експерта від 25.01.2025, щодо виявлених тілесних ушкоджень у ОСОБА_10 ; протоколом огляду від 01.02.2025 (огляд трупу ОСОБА_10 ); копією лікарського свідоцтва про смерть №360 від 03.02.2025; постановою про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення; іншими матеріалами кримінального провадженення в сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також суд, суд вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Під час досудового розслідування відповідно до ст. 194 КПК України у разі вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу має бути встановлено чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя людини, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

По даному кримінальному провадженню встановлюються обставини , при яких від насильницької смерті помер ОСОБА_10 .

Європейський суд з прав людини у своєму рішення «Холодков і Холодкова проти України» зазначив, що обов`язок охороняти право на життя за статтею 2 Конвенції, взятий у поєднанні із загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені в ... Конвенції», за своїм змістом вимагає проведення ефективного офіційного розслідування, якщо осіб було вбито у результаті застосування сили.

Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання положень національного законодавства, яке охороняє право на життя. Форми розслідування, які забезпечать досягнення цих цілей, можуть бути різними залежно від обставин. Однак, незалежно від того, яка з форм розслідування застосовується, органи державної влади, як тільки їм стало відомо про відповідне питання, повинні діяти за власною ініціативою.

Будь-який недолік у розслідуванні, який підриває його здатність встановити причину смерті або винних осіб, ставитиме під сумнів дотримання цього стандарту ( рішення у справі «Гонгадзе проти України»)

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_5 у провину носять суспільно-небезпечний характер і обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченої є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Так суд вважає, що слідчим доведено, що наявний високий ризик , передбачений ст.177 КПК України і підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як особа обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, крім цього ОСОБА_5 проживає без реєстрації на території України, при цьому фактично проживає в прикордонній режимній зоні, не встановлено судом міцних соціальних зв`язків у підозрюваної, відсутнє належне їй нерухоме майно на території України, ОСОБА_5 не працевлаштована.

Також суд вважає, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні, що доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головноккомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Обрати відносно обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_5 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваній інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд вважає, за можливе залишити підозрюваній раніше визначену заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_13 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 38 днів, тобто до 25 квітня 2025 року (включно), з утриманням її в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Розмір застави, визначений ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 27.01.2025 року в у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень та покладені на неї обов"язки у разі внесення застави, - залишити незмінним.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 25 квітня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1