Справа № 355/1991/24
Провадження № 1-кс/355/214/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року смт. Баришівка

Слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000100, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

15 жовтня 2024 до Баришівського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000100, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України.

В обгрунтування поданого клопотання вказано, що 12 жовтня 2024 року приблизно о 13 год. 21 хв. працівниками поліції за адресою: Київська область, Броварський район, м. Березань, вул. Цегельна 23, зупинено трактор колісний «Т-40» реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час перевірки виявлено посвідчення тракториста-машиніста з ознаками підробки.

13 жовтня 2024 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100 від 13 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

З метою документування правопорушення та збирання доказів, які у подальшому матимуть значення у розслідуванні кримінального провадження, т.в.о. начальника дізнання СД ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області майором поліції ОСОБА_5 , 12 жовтня 2024 року , проведено огляд місця події за адресою: Київська область, Броварський район, м. Березань, вул. Цегельна 23, в ході якого у водія транспортного засобу марки трактор колісний «Т-40» реєстраційний номер НОМЕР_1 , гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Інспекцією з технічного нагляду в Київській області від 09 липня 2012, з ознаками підробки, яке запаковано до спеціального експертного пакету INZ № 2023666.

Постановою т.в.о. начальника дізнання від 13 жовтня 2024 року вилучене під час огляду місця події посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Інспекцією з технічного нагляду в Київській області від 09 липня 2012, визнане речовим доказом, оскільки в порядку статті 98 КПК України було безпосередніми знаряддями вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

За даних обставин у виникає необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для подальшого досудового розслідування, а саме в необхідності проведенні судової технічної експертизи документів.

В пданому клопотанні прокурор клопотала про розгляд поданого клопотання без її участі, просила його задовольнити , арешт накласти шляхом позбавлення права відчудження, розпорядження та користуванням вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи норми ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі слідчого та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 12 жовтня 2024 року під час зупинки транспортного засобу колісного трактору «Т40» д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 та перевірки документів, встановлено, що посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Інспекцією з технічного нагляду в Київській області ід 09 липня 2012 рокумає ознаки підроблення.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як встановлено під час дослідження матеріалів клопотання, тимчасово вилучене майно у встановленому законом порядку постановою дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_5 від 13 жовтня 2024 визнане речовими доказами в рамках вказаного кримінального провадження та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Статтею 100 КПК визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України встановлює, що слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення даних статей, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, встановивши належні правові підстави, передбачені ст. 170 КПК України, перевіривши співрозмірність втручання у права особи з потребами кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000100, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України, задовольнити.

Накласти арешт з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування наступним майном, а саме на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , видане Інспекцією з технічного нагляду в Київській області, яке вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та поміщено до спецпакету № INZ №2023666.

Дозволити прокурору, дізнавачу, використовувати дане майно під час проведення слідчих дій та в ході проведення експертизи

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1