18.04.25 Справа № 469/49/25
1-кп/469/225/25
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 квітня 2025 року с-ще Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Високово Орєхово-Зуєвського району Московської області, громадянина України, освіта середня, одруженого, на утриманні одна неповнолітня дитина, має інвалідність 3 групи, не працює, відповідно до ст. 89 КК України не судимого, зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 ,
за ч.1 ст.249 КК України
сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_4
обвинувачений ОСОБА_3 .
Судом визнано доведеним, що ОСОБА_3 25 вересня 2024 року близько 20.00 год., більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без наявності дозволу на вилов рибних біоресурсів, виданого компетентним органом, встановив у Березанському лимані поблизу с.Лимани Березанської об"єднаної територіальної громади Миколаївського району Миколаївської області заборонені для рибалок-любителів знаряддя лову - три мисинові сітки, та того ж дня приблизно о 21.30 год., перебуваючи на узбережжі Березанського лиману поблизу с.Лимани Березанської об"єднаної територіальної громади Миколаївського району Миколаївської області, продовжуючи реалізовувати свій протиправний умисел, без дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виловив за допомогою раніше виставлених трьох мисинових сіток 85 особин риби роду "кефаль-лабань" вартістю 1887 грн. за один екземпляр, 13 особин молоді риби роду "судак звичайний" вартістю 3587 грн. за один екземпляр, 127 особин риби роду "тарань" вартістю 1564 грн. за один екземпляр, 9 особин риби роду "бичок" вартістю 1564 грн. за один екземпляр, на загальну суму 419730 грн., чим заподіяв збитки рибному господарству України на вказану суму та завдав істотної шкоди за критерієм добування великої кількості риби.
Дії ОСОБА_3 кваліфікуються судом за ч.1 ст.249 КК України як незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.
У судовому засіданні ОСОБА_3 фактично повністю визнав свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення, пояснив, що дійсно восени 2024 року незаконно виловив за викладених у обвинувальному акті обставин рибу у кількості та відповідно до переліку, викладеного у обвинувальному акті. Погодився з тим, що вартість риби визначається відповідно до такс, встановлених Кабінетом Міністрів України, проте вважав вказану у обвинувальному акті та цивільному позові суму збитків завеликою для можливості сплати ним завданих збитків.
Оскільки обвинувачений не заперечував викладені у обвинувальному акті обставини, проте висловив сумнів щодо розміру завданої шкоди, суд за згодою учасників судового провадження суд на підставі ч.3 ст.349 КПК України вирішив обмежитись дослідженням доказів щодо суми завданої шкоди, документів, що характеризують особу обвинуваченого і впливають на покарання, та впливають на вирішення долі речових доказів і судових витрат.
Судом роз`яснено учасникам судового провадження, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити обставини, які ними не заперечуються, у апеляційному порядку.
Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону України Про тваринний світ підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Зважаючи на вказані висновок спеціаліста та висновок експерта, а також відсутність у пред"явленому ОСОБА_3 обвинуваченні посилання на вилов молоді риби, а також вилов водних тварин чи рослин, суд вважає за необхідне вилучити з обвинувачення посилання на завдання ОСОБА_3 шкоди за критерієм "добування водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено".
Обставиною, яка пом`якшує покарання, суд визнає активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.
Суд не враховує як обставину, що пом"якшує покарання ОСОБА_3 , зазначене у обвинувальному акті щире каяття обвинуваченого, оскільки під час судового розгляду справи обвинувачений не засудив свою поведінку та не здійснив дій щодо відшкодування завданої шкоди, пояснивши таку позицію бажанням дочекатися вироку суду.
Обставин, які обтяжують покарання, судом не встановлено.
При призначенні покарання суд враховує характер і ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України відноситься до кримінальних проступків, дані про особу обвинуваченого, що він має інвалідність 3 групи, неповнолітню дитину, одружений, тобто має сталі соціальні зв"язки, проте не працює, відповідно до ст.89 КК України є несудимим, на обліку органу пробації, лікарів психіатра та нарколога не перебуває, знятий з військового обліку, задовільно характеризується за місцем проживання, фактично визнав свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення.
Виходячи з викладеного, враховуючи думку сторін кримінального провадження про можливість призначення обвинуваченому покарання у виді пробаційного нагляду, суд вважає за можливе призначити обвинуваченому покарання у виді пробаційного нагляду, оскільки застосування до обвинуваченого менш тяжкого покарання у виді штрафу за відсутності у обвинуваченого, відповідно до його пояснень, доходу може призвести до невиконання судового рішення у встановлені законом строки.
Разом з тим, суд вважає, що невжиття обвинуваченим заходів щодо відшкодування завданої шкоди хоча б частково, розмір завданої обвинуваченим шкоди, кількість виловленої риби та кількість застосованих при цьому заборонених знарядь лову свідчать про те, що застосування покарання у мінімальних межах, встановлених законом для такого виду покарання, не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.
На підставі ст.ст.96-1, 96-2 КК України підлягають спеціальній конфіскації незаконно добуті водні біоресурси, які є предметом кримінального правопорушення, а також знаряддя лову - три мисинові сітки.
Обвинувачений цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Управління Державного Агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) про відшкодування шкоди, завданої кримінальним проступком, у розмірі 419730 грн., визнав частково, заперечуючи проти розміру стягнення у зв"язку з матеріальним станом, проте власних розрахунків не навів, доказів на підтвердження своїх заперечень не надав.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Як вже зазначалось, на підставі частини четвертої статті 63 Закону України Про тваринний світ підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України.
Оскільки розмір завданої унаслідок вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення шкоди розрахований на підставі такс, визначених Кабінетом Міністрів України, та відповідно до кількості і видів виловленої риби, що не оспорюється обвинуваченим та підтверджено висновками спеціаліста та експерта, підстав для зменшення суми завданої шкоди суд не вбачає.
Тому цивільний позов підлягає задоволенню.
Суд вирішує питання про речові докази відповідно до ст.100 КПК України.
На підставі ст.ст.122, 124 КПК України з обвинуваченого підлягають стягненню на користь держави витрати, пов`язані з залученням експерта.
Разом з тим, доказів факту здійснення таких витрат та їх розміру суду не надано.
На підставі ч.1 ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
На підтвердження витрат на проведення судової експертизи суду надано акт здачі-приймання висновку експерта № 1683/24-27 від 15 жовтня 2024 року на суму 5300,96 грн.; на підтвердження розміру завданої шкоди суду надано висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 1929/24-27 від 15 жовтня 2024 року, тобто за іншим номером, ніж зазначено у акті здачі-приймання, а тому вказаний акт не може вважатися належним доказом здійснення витрат на проведення експертизи, у зв"язку з чим, за відсутності інших доказів, підстав для стягнення з обвинуваченого витрат, пов"язаних із залученням експерта, суд не вбачає.
Накладений ухвалою слідчого судді від 30 вересня 2024 року арешт тимчасово вилученого майна на підставі ч.4 ст.174 КПК України необхідно зняти; інші заходи забезпечення кримінального провадження не застосовано і потреба у їх застосуванні відсутня.
Керуючись ст.ст. 368, 370, 374 КПК України, суд -
ухвалив :
ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк два роки з покладенням на нього таких обов"язків:
1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;
2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;
3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.
Цивільний позов прокурора Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_3 про стягнення шкоди, заподіяної рибному господарству України, задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави шкоду, заподіяну рибному господарству України внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, у розмірі 419 730 грн.
У стягненні з ОСОБА_3 на користь держави витрат, пов"язаних із залученням експерта, відмовити.
На підставі ст.ст. 96-1 та 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію, якою пластикову ємність (вагани) синього кольору, три мисинові сітки розмірами кожна: вічко 20 мм., висота 1.2 м., довжина 50 м., що знаходяться на зберіганні у камері зберігання речових доказів відділення поліції № 8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, а також водні біоресурси - 85 особин риби роду "кефаль-лабань", 13 особин молодіриби роду "судак звичайний", 127 особин риби роду "тарань", 9 особин риби роду "бичок", які передані для зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів Миколаївського "Рибоохоронного патруля" ОСОБА_5 , - конфіскувати в дохід держави.
Документи, надані суду, зберігати в матеріалах кримінального провадження.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Березанського районного суду Миколаївської області від 30 вересня 2024 року у справі № 469/1368/24 (провадження № 1-кс/469/106/24) на одну пластикову ємність (вагани) синього кольру, три месинові сітки, розмірами кожна: вічко 20мм. висота 1,2 м. довжиною 50 м., біоресурси у вигляді: 127 особин риби роду «Тарань», 13 особин риби роду «судак звичайний», 85 особини риби роду «Кефаль-Лабань», 9 особини риби роду «Бичок» - зняти.
Вирок може бути оскаржений до Миколаївського апеляційного суду через Березанський районний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Роз`яснити учасникам судового провадження право подати клопотання про помилування, право ознайомитися із журналом судового засідання і подати на нього письмові зауваження, право отримати в суді копію вироку.
Обвинуваченому та прокурору копію вироку вручити негайно після його проголошення. Учасникам судового провадження, які не були присутніми в судовому засіданні, копію вироку надіслати не пізніше наступного дня після ухвалення.
Суддя :