УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання заступника керівника Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про накладення арешту,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000117 від 27.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що Військові службові особи підрозділів ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з суб`єктами господарювання здійснили привласнення та розтрату коштів державного бюджету при закупівлі товарів, робіт та послуг, за «прямими» договорами на суму понад 400 тис. грн. шляхом зловживання своїм службовим становищем в умовах воєнного стану.

У ході досудового розслідування 13.12.2024 на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 02.12.2024 по справі №127/39366/24 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено документи, предмети, речі, що мають значення для досудового розслідування, а саме: ноутбук HP сірого кольору RTL8723 DE, SN CND73726 CF з зарядним пристроєм; флешносій марки Kingston, ємкістю 32 GB, з брелком, зробленим із тканини червоного кольору з написом «REMOVE BEFORE FLIGHT; флешносій синього кольору з написом «FED SINCE 1927 UKROBORONPROM»; флешносій рожевого кольору з гравіюванням «BAYER» та рукописним написом «інв.133 А0215-АГІА»; мобільний телефон Аpple iPhone 15 Pro, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 ; блокнот з обкладинкою чорного кольору формату АХ5, на лицьовій стороні обкладинки міститься відтиск: «AVIAGRADE», в блокноті містяться рукописні записи; блокнот з обкладинкою чорного кольору формату АХ4, на лицьовій стороні обкладинки міститься відтиск малого державного герба України Тризубу, в блокноті містяться рукописні записи.

Вилучені речі та документи визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні, відповідно до ст. 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, у ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, оскільки вони являються речовим доказом, тому прокурор просив клопотання задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Слідчим ОСОБА_4 , який входить до групи слідчих у вказаному провадженні, подано до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

В матеріалах клопотання відомості щодо власника вилученого майна відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000117 від 27.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону.

З матеріалів клопотання встановлено, що Військові службові особи підрозділів Командування Повітряних Сил ЗС України спільно з суб`єктами господарювання здійснили привласнення та розтрату коштів державного бюджету при закупівлі товарів, робіт та послуг, за «прямими» договорами на суму понад 400 тис. грн. шляхом зловживання своїм службовим становищем в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

На підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Так, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Як зазналось вище, згідно зі ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до п. 2 ч. 3. ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Отже, процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначає у своєму клопотанні.

Також відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора крім іншого, повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Разом з тим, матеріалами клопотання не доведено існування правових підстав для накладення арешту на вказане у клопотанні майно та не надано доказів, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 та меті зазначеній у ст. 170 КПК України.

Зокрема, досудове розслідування проводиться за фактом можливого порушення законодавства військовими службовими особи підрозділів Командування Повітряних Сил ЗС України спільно з суб`єктами господарювання.

Разом з тим, матеріали клопотання не містять відомостей щодо причетності ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до вказаного правопорушення.

Крім того, під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_6 було вилучено: ноутбук HP сірого кольору RTL8723 DE, SN CND73726 CF з зарядним пристроєм; флешносій марки Kingston, ємкістю 32 GB, з брелком, зробленим із тканини червоного кольору з написом «REMOVE BEFORE FLIGHT; флешносій синього кольору з написом «FED SINCE 1927 UKROBORONPROM»; флешносій рожевого кольору з гравіюванням «BAYER» та рукописним написом «інв.133 А0215-АГІА»; мобільний телефон Аpple iPhone 15 Pro, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 ; блокнот з обкладинкою чорного кольору формату АХ5, на лицьовій стороні обкладинки міститься відтиск: «AVIAGRADE», в блокноті містяться рукописні записи; блокнот з обкладинкою чорного кольору формату АХ4, на лицьовій стороні обкладинки міститься відтиск малого державного герба України Тризубу, в блокноті містяться рукописні записи.

Однак в матеріалах справи відсутні відомості кому належить вказане майно та підстави вважати, що воно є речовим доказом.

Таким чином, з поданих суду документів право власності на вилучене майно не встановлено, прокурор просить накласти арешт на майно особи, яка не має процесуального статусу у кримінальному провадженні та не враховано, що накладення такого арешту буде порушувати її права.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що слідчим не надано підтвердження права власності на вилучене майно, а також, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, не доведено наявності обставин та мети, передбаченої ч. 2 статті 170 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника керівника Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, що вилучено під час обшуку, проведеного за адресою: м. Вінниця, 1-й Григорія Чупринки, буд.1 - відмовити.

На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Слідчий суддя