БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/98/25
Провадження № 1-кс/730/16/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2025 р. м. Борзна

Слідчий суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області - ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

особи, яка подала скаргу, - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 27 січня 2025 року через систему «Електронний суд» звернувся до суду з даною скаргою, в якій просить зобов`язати працівників ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, уповноважених на прийняття та внесення заяв/повідомлень про вчинення кримінального правопорушення, невідкладно зареєструвати його заяву від 26.01.2025р. про вчинення кримінального правопорушення, що містить ознаки складу злочину, передбаченого ст.367 КК України, в порядку ст.214 КПК України, шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Вимоги скарги обґрунтовує тим, що вказана його заява, в якій порушувалось питання дій та бездіяльності слідчого СВ ВП №3 капітана ОСОБА_4 , які підпадають під ознаки ст.367 КК України, була отримана уповноваженою особою органу поліції згідно талону-повідомлення єдиного обліку №37 про прийняття та реєстрацію його заяви в ЖЕО №396 від 26.01.2025р., оформлена протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію. Однак дана заява до цього часу не внесена до ЄРДР, що позбавляє його права на законне та справедливе розслідування й чим допущено протиправну бездіяльність.

ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав і просив їх задовольнити з вищевказаних підстав. Зазначив, що обставини службової недбалості слідчого ОСОБА_5 навів дізнавачу у письмовому поясненні, але вони були залишені без належного реагування.

Суб`єкт оскарження був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до його електронного кабінету 29.01.2025р. та шляхом направлення кур`єрської кореспонденції за адресою місцезнаходження, але своїм процесуальним правом на участь в судовому засіданні не скористався, про причини неприбуття не повідомив, ніяких заяв по суті викладених у скарзі вимог не подав, надав матеріали перевірки щодо розгляду заяви ОСОБА_3 від 26.01.2025р., що у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши пояснення скаржника, перевіривши матеріали справи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України встановлено можливість оскарження на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України) та інше. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року №298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до Реєстру вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; тощо, що узгоджується з вимогами п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

Системний аналіз вищезазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що приписи ч.1 ст.214 КПК України є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються, окрім того, що зміст зазначеної норми кримінального процесуального закону не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема й ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки, враховуючи вимоги ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК України, а згідно ч.1 ст.11 цього Кодексу кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Тобто, ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим законом України про кримінальну відповідальність. Реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення, передбачене КК України.

У судовому засіданні встановлено, що 26 січня 2025 року ОСОБА_3 звернувся до ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області з заявою, занесеною ст. дізнавачем ОСОБА_6 до протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), в якій ОСОБА_3 повідомив про наступні обставини: 24.01.2025р. близько 15-00 год у Борзнянському районному суді Чернігівської області при оскарженні постанови слідчого ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим в к/п, заявник дізнався про факти, які свідчать про службову недбалість слідчого ОСОБА_5 .

Дана заява ОСОБА_3 згідно талону-повідомлення єдиного обліку №37 отримана уповноваженою особою ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області 26 січня 2025 року та зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку) за №396.

Розгляд вказаної заяви ОСОБА_3 керівництвом ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області було вирішено проводити в порядку Закону України «Про звернення громадян, оскільки відсутні дані, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, у зв`язку з чим неможливе внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових рослідувань.

Кримінальне правопорушення, передбачене ст.367 КК України (службова недбалість), є злочином із матеріальним складом і його об`єктивну сторону характеризує наявність трьох обов`язкових ознак у їх сукупності: 1/ дія або бездіяльність службової особи; 2/ наслідки у вигляді завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб (ч.1) чи тяжкі наслідки (ч.2); 3/ причинний зв`язок між вказаними діями чи бездіяльністю та шкідливими наслідками.

Пунктами 3, 4 Примітки до ст.364 КК України визначено, що істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 цього Кодексу вважається така шкода, яка у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян; тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Однак, як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_3 , викладені ним обставини, які дізнавач заніс до протоколу й під якими заявник підписався, є загально-формальними й не містять жодних фактичних даних про те, в яких саме діях чи бездіяльності виразилось невиконання чи неналежне виконання слідчим своїх службових обов`язків; не наведено відомостей, яка матеріальна шкода і кому спричинена такими діями чи бездіяльністю слідчого.

Посилання скаржника на те, що він обставини службової бездіяльності слідчого навів у письмовому поясненні, не заслуговують на увагу, оскільки норма ч.1 ст.214 КПК України зобов`язує слідчого, дізнавача, прокурора внести відомості до ЄРДР саме на підставі заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, тоді як пояснення не є таким зверненням і являє собою вже документ проведення перевірки тих обставин, які особа виклала у своїй заяві (повідомленні).

Окрім того, й ці пояснення заявника не містять відомостей, яка матеріальна шкода і кому завдана діями чи бездіяльністю слідчого.

Відтак, слідчий суддя констатує, що ні заява ОСОБА_3 від 26.01.2025р. до територіального органу поліції, ні дана його скарга суду, за своїм змістом не містить об`єктивних даних, які б у розумінні вимог ст.11 КК України свідчили про наявність у діях чи бездіяльності працівника правоохоронного органу (слідчого ОСОБА_5 ) ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України, а тому немає підстав вважати відомості звернення скаржника такими, які мали бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведена позиція слідчого судді узгоджується з правовим висновком, зробленим у п.36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019р. у справі №818/1526/18, де зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом положень ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, враховуючи вищевказані обставини справи, вимоги даної скарги ОСОБА_3 є необґрунтованими й не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Слідчий суддя Борзнянського районного суду ОСОБА_1