Справа № 713/877/25
Провадження №1-кс/713/121/25
УХВАЛА

іменем України

19.03.2025 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся в суд із скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В скарзі вказував, що 07 березня 2025 року звернувся до Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В заяві вказував наступне: що проживає по АДРЕСА_1 . Навпроти нього проживала молода сім`я Шулдаків. Під час спілкування на той час з сусідом, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній неодноразово розповідав йому, що займається ремонтом та фарбуванням легкових автомобілів, що в нього в Д.Шепіт Вижницького району є своя авто майстерня - СТО.

Він показував пофарбовані ним легкові автомобілі різних марок, приміщення його СТО та інше.

За вказаних обставин ОСОБА_4 ввійшов до нього в довіру та наслідком якої стало те, що 25.08.2024 року добровільно передав сусідові ОСОБА_4 , а він взявся ремонтувати автомобіль, що належить йому - марки "Мазда 5" днз НОМЕР_1 , а саме реставрувати лако-фарбове покриття.

Через деякий час прийшов забирати то робота була не закінчена і виконана не якісно.

З метою усунення шкоди, яка була завдана шляхом пошкодження майна, запропонував ОСОБА_5 усунути недоліки та повернути стан автомобіля в такий ,як йому передав йому.

Але він спочатку погодився, потім почав пропонувати інший варіанти і продовжував обманювати його.

Цими своїми діями ОСОБА_4 завдав йому матеріальної шкоди еквівалентної на суму більше ніж 700 доларів США та моральної шкоди не менше ніж на 10 000 грн.

Після чого він забрав свій т/з та звернувся до іншого майстра. Але перед цим було зроблено фото світлини стану його автомобіля. Цими протиправними діями ОСОБА_4 вчинив шахрайство та пошкодження майна.

Згідно до ч,4 ст. 190 КК України - Шахрайство, вчинене в умовах воєнного чи надзвичайного стану, що завдало значної шкоди потерпілому.

Відповідно до ч.2 ст. 192 КК України Заподіяння значної майнової шкоди шляхом обману або зловживання довірою що завдала значної шкоди.

Наявність чи відсутність вини ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень можливо лише під час досудового розслідування, проведення судових експертиз.

Зазначав, що станом на 17 березня 2025 року будь-якої відповіді із Вижницького РВП не отримав, а тому вважає таку бездіяльність протиправною.

Просить визнати бездіяльність органу досудового розслідування Вижницькогго РВП протиправною та зобов`язати уповноважену особу внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

ОСОБА_3 в адресованому суду клопотанні скаргу підтримав просив її задовольнити та розглядати справу у його відсутність.

В судове засідання прокурор не з`явився. До суду надіслав клопотання в якому провив відмовити у задоволенні скарги, оскільки фактичні обставини відповідають договірним правовідносинам , що є цивільно правовими.

В судове засідання представник Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, про що є відомості в матеріалах справи.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу, дійшов до висновку, що в задоволенні скарги ОСОБА_3 необхідно відмовити з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що із письмовою заявою до Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області 07.03.2025 року звернувся гром. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 та при спілкуванні із заявником останній пояснив, що 25.08.2024 року його сусід ОСОБА_6 , взявся ремонтувати автомобіль марки "Мазда 5" днз НОМЕР_1 , а саме реставрувати лако-фарбове покриття, однак коли гром. ОСОБА_3 прийшов забирати то робота була не закінчена і виконана не якісно, після чого заявник забрав свій т/з та звернувся до іншого майстра. Зі слів гром. ОСОБА_3 його сусід завдав йому матеріальних збитків на суму в 720 «Євро» та моральної шкоди не менше, як на 10000 грн.

Указане звернення зареєстровано в інформаційно - телекомунікаційній системі ІПНП Вижницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 08.03.2025 року № 7227.

У довідці про результати проведення перевірки інформації викладеної у звернення гром. ОСОБА_3 від 18.03.2025 року зазначено, що при спілкуванні по мобільному телефоні НОМЕР_2 , з гром. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , останній відмовився від зустрічі для надання письмового пояснення, однак повідомив, що дійсно на домовленості, допомагав гром. ОСОБА_3 ремонтувати т/з марки «Мазда» днз НОМЕР_1 , однак роботу провів відповідно та ніяких матеріальних збитків нікому не завдавав. Більше з даного приводу пояснити нічого не може.

За результатами перевірки Вижницького РВП встановлено, що в даній події відсутні ознаки , будь-якого правопорушення та вбачаються ознаки цивільно-правових відносин. Та рекомендовано ОСОБА_3 звернутися з приводу відшкодування матеріальних збитків у цивільному порядку до Вижницького районного суду.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

З об`єктивної сторони шахрайство, відповідальність за яке передбачена ст. 190 КК України, полягає в протиправному заволодінні чужим майном, в набутті права на нього шляхом обману потерпілого чи зловживання його довірою.

Як випливає зі змісту зазначеної норми кримінального закону та правозастосовної практики, отримання майна за умови виконання якого-небудь зобов`язання належить кваліфікувати як шахрайство в тому разі, коли винна особа в момент заволодіння цим майном мала на меті його присвоїти, а зобов`язання не виконувати. Як шахрайство, вчинене шляхом зловживання довірою, слід розглядати укладення договорів кредиту, позики, попередньої оплати за виконання певної роботи тощо без наміру повернути отримані кошти чи інші матеріальні цінності, виконати належно обумовлену роботу чи повернути борг. Із суб`єктивної сторони шахрайство характеризується прямим умислом і корисливим мотивом.

Відсутність хоча б одного зі складових елементів шахрайства, у тому числі об`єктивної чи суб`єктивної сторони, означає, що дії осіб, поведінка яких оцінюється, можуть бути в іншій юридичній площині, ніж кримінальна, а саме свідчити про наявність цивільного або господарського спору.

Способами вчинення шахрайства є: 1) обман; 2) зловживання довірою.

ВС у постанові № 541/440/15-к від 27.02.2018, указав, що шахрайство вважається закінченим злочином, якщо винний заволодіває предметом злочину винятково за допомогою обману або зловживання довірою і після цього має реальну можливість розпорядитися ним як своїм. Це означає, що шахрайство передбачає такий перехід певного предмета у володіння винного, який дозволяє йому реально здійснити хоча б первісне розпорядження.

Скаржником у заяві про злочин не наведено конкретних фактичних даних, які би свідчили про існування обставин, що підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення та давали би підстави для кваліфікації дій ОСОБА_4 за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Із наведених скаржником у заяві про вчинення кримінального правопорушення відомостей слідує, що між ним та ОСОБА_4 наявний цивільно-правовий спір стосовно надання послуги по ремонту автомобіля марки "Мазда 5" днз НОМЕР_1 . В своїй заяві скаржник вказує, що останній здійснив фарбування автомобіля, однак робота була неякісна.

У даному конкретному випадку, заява про вчинення ОСОБА_4 шахрайства, а також зібрані матеріали не містять об`єктивних відомостей, які б свідчили про та указували на існування обставин, які дають підстави для кваліфікації дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України, а між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по суті існують цивільно-правові відносин з приводу неналежного виконання ремонту та фарбування автомобіля .

Тобто, така заява ОСОБА_3 не відповідає вимогам ч.5 ст. 214 КПК України, згідно якої передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,- ,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7