Провадження № 1-кс/487/6961/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2024 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, відомості про яке 15.10.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001807 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

УСТАНОВИВ:

Т.в.о. слідчого відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту СУ ГУНП в Херсонській області майор поліції ОСОБА_5 , звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001807 від 15.10.2024 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовноОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам. Таким чином, на даний час є достатні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні відніс розгляд даного клопотання на розсуд суду.

Розгляд клопотання було проведено слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001807 від 15.10.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Нова Каховка Херсонської області, українки, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої у колабораційній діяльності, а саме у добровільному обранні громадянина України до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території., тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаюча на території м. Каховка Херсонської області, розуміючи факт захоплення населеного пункту збройними силами рф, усвідомлюючи, що суверенітет України поширюється на всю її територію, Україна є унітарною державою, а територія України в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканою, будучи обізнаною, що Херсонська область є невід`ємною складовою частиною України, а порядок утворення органів законодавчої та виконавчої влади регулюється виключно Конституцією України та Законами України, свідомо поставила свої власні інтереси вище інтересів народу України, який став об`єктом збройної агресії з боку російської федерації та прийняла участь у незаконних виборах на тимчасово окупованій території Херсонської області.

Так, громадянка України ОСОБА_6 , не пізніше 10.09.2023, більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у порушення порядку, встановленого Конституцією України та Законами України, перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Каховка Херсонської області, добровільно подала свою кандидатуру та набула статусу кандидата в депутати від всеросійської політичної партії «єдина росія» для подальшої участі у виборах депутатів до представницького органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання».

Відповідно до рішення «Каховської територіальної виборчої комісії» від 10 вересня 2023 року №12/51 «Про результати виборів депутатів ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» ОСОБА_6 обрана депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком політичної партії «єдина росія».

У подальшому, ОСОБА_6 , 19.09.2023, перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Каховка Херсонської області, прийняла участь у проведенні І сесії незаконного органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу» як депутат від політичної партії російської федерації «єдина росія», де була обрана членом постійної комісії по промисловості, містобудуванню, розвитку інфраструктури та підтримки підприємництва «ради депутатів І скликання муніципального утворення - Каховський муніципальний округ».

Отже, громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно була обрана депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Каховського району Херсонської області, а саме «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком всеросійської політичної партії «єдина росія», обов`язки якого вона виконує з 10.09.2023.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у колабораційній діяльності, а саме добровільному обранні до незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території.

27.09.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, викладені та підтверджуються наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, зокрема: протоколом огляду сайту «Администрация Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено Указ т.в.о. губернатора Херсонської області ОСОБА_7 № 6-у від 19.01.2023 «Об избирательных комиссиях Херсонской области», яким створена «Избирательная комиссия Херсонской обалсти»; протоколом огляду сайту «Администрация Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено Указ т.в.о. губернатора Херсонської області ОСОБА_7 № 112-у від 30.05.2023 «Об утверждении положения о выборах депутатов представительных органов муниципальных образований в Херсонской области первого созыва»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів «Постановление Избирательной комиссии Херсонской области» № 2/13 від 10.03.2023, яким затверджено перелік та кількісний склад територіальних виборчих комісій, зокрема «Каховська територіальна виборча комісія»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів Указ т.в.о. губернатора Херсонської області ОСОБА_7 № 106-у від 29.05.2023, яким створені муніципальні ради депутатів за округами, в тому числі так звана «рада депутатів Каховського муніципального округу»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів «Постановление Избирательной комиссии Херсонской области» № 3-22 від 13.04.2023, яким сформовано Каховську територіальну виборчу комісію; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів протокол Каховської територіальної виборчої комісії про результати виборів від 10.09.2023, згідно якого ОСОБА_6 обрана депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу» від політичної партії «єдина росія»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів рішення Каховської територіальної виборчої комісії про результати виборів від 10.09.2023 № 12/51, згідно якого ОСОБА_6 обрана депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу» від політичної партії «єдина росія»; протоколом огляду публікації телеграм-каналу «Администрация Каховского муниципального округа» від 20.09.2023, в ході якого оглянуто відеозапис проведення І сесії «ради депутатів» за участі, зокрема за участі ОСОБА_6 як депутата; висновком судової портретної експертизи Кіровоградського НДЕКЦ МВС № СЕ-19/112-24/8230-ФП від 07.08.2024, відповідно якого на відеозаписі проведення сесії «ради депутатів Каховського муніципального округу» зображена ОСОБА_6 ; показами свідка ОСОБА_8 , анкетні дані якої змінені відповідно п. 8 ч.1 ст. 66 КПК України, яка показала, що особисто знайома з ОСОБА_6 . До 24.02.2022 ОСОБА_6 в розмовах виражала проросійську позицію, після вторгнення раділа прибуттю окупаційної влади. В 2022 році вона зайняла посаду директора комунального підприємства від окупаційної влади м. Каховка, яке займається наданням ритуальних послуг. Особисто свідок бачила ОСОБА_6 під час її спілкування з військовослужбовцями рф, була свідком розмови ОСОБА_6 , в ході якої остання виражала радість щодо окупації міста. Від своїх друзів, які знаходяться в м. Каховка, їй відомо про проведення в 2023 році виборів до муніципальних органів влади, участь у яких як кандидат в депутати приймала ОСОБА_6 . Окупаційною адміністрацією, зокрема ОСОБА_6 було організовано автопробіг та підтримку виборів, вона декілька разів збирала мешканців та проводила агітацію, роздавала агітаційну літературу. На теперішній час ОСОБА_6 є депутатом від партії «єдина росія» та продовжує здійснювати публічну підтримку російської федерації; протоколом впізнання особи ОСОБА_6 за фотознімками, в ході якого свідок ОСОБА_8 вказала на ОСОБА_6 .

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

27.09.2024 в газеті «Урядовий кур`єр», яка являється засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, опубліковано повідомлення ОСОБА_6 про підозру за ч. 5 ст. 111-1 КК України та оголошення із повістками про виклик до слідчого на 01.10.2024, 02.10.2024, 03.10.2024 до СУ ГУНП в Херсонської області, за фактичним місцем розташування органу досудового розслідування (в межах територіальної юрисдикції), а саме за адресою: вул. Біла, 44, м. Миколаїв (наказ № 365 від 15.05.2023 «Про визначення місця дислокації слідчого управління ГУНП в Херсонській області), для вручення йому письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, допиту як підозрюваної, а також проведення інших слідчих та процесуальних дій.

Крім того, повідомлення про підозру та вказані повістки розміщені на веб-сайті Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування».

Разом із тим, на вказані дати та час підозрювана ОСОБА_6 до слідчого не прибула, будь-які документи, які підтверджують поважність причин не прибуття, не надала.

В ході досудового розслідування отримано інформацію про те, що ОСОБА_6 на даний час постійно перебуває на тимчасово окупованій території лівобережжя Херсонської області з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що також підтверджується інформацією отриманої від оперативного підрозділу УСР у Херсонській області ДСР НПУ, якому доручено розшук підозрюваної та інформацією ДПС України про відсутність даних про перетин вказаною особою державного кордону та ліній розмежування з тимчасово окупованою територією. Крім того, перебування ОСОБА_6 в м. Каховка Херсонської області, яка є окупованою російськими військами територією, підтверджується публікаціями в телеграм-каналах та відеосюжетами за участі ОСОБА_6 .

Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Каховський, Скадовський, Генічеський райони Херсонської області є тимчасово окупованою російською федерацією територією.

У зв`язку із чим, 15.10.2024 ОСОБА_6 оголошена у розшук, у тому числі міжнародний.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду міста Миколаєва від 06.12.2024 року було надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування (in absentia) кримінального правопорушення.

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри за ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає доведеним, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрювана може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, також, наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Також прокурором у судовому засіданні доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість ОСОБА_6 у разі застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами ОСОБА_6 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання винуватою підозрюваній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої. ОСОБА_6 народилась у 1963 році у м. Нова Каховка Херсонської області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваної на свободу.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення її належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію її належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження.

Обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_6 питання можливості застосування до неї обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід.

Більш того, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 КПК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою (ч. 6 ст. 176 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке 15.10.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001807.

Після затримання ОСОБА_6 , не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 10.12.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1