УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга.

Подана скарга обґрунтована тим, що 27 вересня 2024 року заявником ОСОБА_3 подано до НАБ України заяву про вчинення кримінального правопорушення суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 . Проте відомості про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

У поданій скарзі заявник ОСОБА_3 , зокрема просить проводити розгляд скарги за його відсутності, зобов`язати уповноважених службових осіб НАБ України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, зазначені у поданій заяв, надати йому витяг та пам`ятку потерпілого та інше.

Представник НАБ України ОСОБА_5 подав до суду пояснення, в яких просить відмовити у задоволенні скарги та проводити розгляд за його відсутності.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутність скаржниці та службової особи НАБ України.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали скарги та надані заперечення, слідчий суддя вирішив наступне.

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно частин 1-2 стітті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг є Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Слідчим суддею встановлено, що 27 вересня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до НАБ України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 366, частино 2 статті 256, частиною 1 статті 396, частино 1 статті 111, частиною 3 статті 111-2, статті 170, частино 2 статті 15, частиною 5 статті 27 КК України суддею Голосіївського районного суду м. Києва.

Як вбачається з поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_3 вказував, зокрема, на те, що суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 при ухваленні рішення про відмову в задоволенні в справі № 760/26347/21 було порушено вимоги п. 5 ч. 2 ст. 412, ч. 3 ст. 415, ч. 2 ст. 306, ст. 135 КПК України, ст. 55 Конституції України та практику ЄСПЛ, таким чином скоїла кримінальні правопорушення.

Однак, службові особи НАБ України, отримавши заяву про кримінальне правопорушення, протягом 24 годин не внесли відомості про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають буми критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (частина 5 статті 214 КПК України).

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Суб`єктивна впевненість у неправомірних діях, незгода із рішенням, дією чи бездіяльністю судді самі по собі, за результатами розгляду звернення, не можуть бути підставами для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статті 214 КПК України.

Крім того, згідно з пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влада» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Разом з тим, частиною 1 статті 106, статтею 107 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено підстави дисциплінарної відповідальності суддів та визначено порядок звернення до компетентного органу зі скаргою у разі порушення суддею вимог законодавства під час розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також ту обставину, що заявниця ОСОБА_3 у своїй заяві про злочин не погоджується з прийнятим судовим рішенням судді Голосіївського районного суду м. Києва незгода з яким не можу слугувати підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а може бути підставою для оскарження до апеляційного чи касаційного суду, який компетентний у вирішенні питання щодо перегляду прийнятого суддею першої інстанції рішення.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених частиною 5 статті 214 КПК України для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , тому вважає необхідним відмовити в задоволенні поданої ним скарги.

На підставі викладеного, керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1