печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7245/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві судове провадження за клопотанням прокурора у кримінальному провадженні № 0002054 - прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002054 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

04.02.2025 у провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0002054 - прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002054 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що ухвалою суду відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте завершити досудове розслідування у визначений ухвалою слідчого судді строк не представилось можливим, оскільки необхідно виконати вимоги статті 290 КПК України.

Разом з тим, заявлені ризики, які існували при застосуванні до підозрюваного міри запобіжного заходу, не втратили свою актуальність, а відтак запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , заборонивши йому залишати місце свого проживання в певний період доби, з покладення відповідних обов`язків.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання та просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України (далі - ГСУ НПУ) здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002054 від 02.11.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

19.07.2023 у кримінальному провадженні № 0001357 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженецю м. Дніпропетровськ, Дніпропетровської області, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

02.11.2023 прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 прийнято рішення про виділення матеріалів з кримінального провадження №0001357 матеріалів досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_5 в окреме провадження № 0002054.

Так, 02.11.2023 у кримінальному провадженні № 0002054 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

02.11.2023 між підозрюваним ОСОБА_5 та прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 укладено угоду про визнання винуватості.

15.11.2023 обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0002054, відносно ОСОБА_5 направлено до Голосіївського районного суду міста Києва.

25.06.2024 суддею Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_6 винесено ухвалу про відмову у затвердженні угоди про визнання винуватості, укладеної між прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 та ОСОБА_5 та продовження досудового розслідування у даному кримінальному провадженні в загальному порядку.

16.09.2024 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002054 відносно ОСОБА_5 , поновлено.

24.12.2024 згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/59645/24-к відносно ОСОБА_5 , застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати адресу місця проживання з 23:00 год. по 06:00 год. наступної доби: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та / або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0002054, а саме до 19.02.2025 включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, на підозрюваного ОСОБА_5 покладені наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, або процесуального керівника - прокурора у кримінальному провадженні, та суду із встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, або процесуального керівника - прокурора у кримінальному провадженні, та суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

07.02.2025 у кримінальному провадженні № 0002054 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, а саме:

- протоколами допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , яка вказує на те, що члени злочинної організації заволоділи юридичними особами та їх майном;

- протоколами допитів свідків ОКА «ДУБЛЕР» ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які вказують на те, що члени злочинної організації заволоділи юридичними особами та їх майном;

- протоколи за результатами проведення НСРД від 10.11.2022, від 01.12.2022, від 12.06.2023, в ході яких встановлено ієрархію злочинної організації, розподіл їх ролей, надання вказівок організатором;

- протокол огляду відеозапису подій від 24.05.2023 та 25.05.2023, що мали місце під час силових захоплень території ОКА «ДУБЛЕР», що розташована за адресою: м. Київ, вул. С. Кішки, 2;

- протокол огляду відеозапису подій від 21.06.2022, що мали місце під час силових захоплень території ОКА «ДУБЛЕР», що розташований за адресою: м. Київ, вул. С. Кішки, 2;

- протокол огляду відеозапису подій від 21.09.2022, що мали місце під час силових захоплень території ОКА «ДУБЛЕР», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Глушкова, 12;

- протокол огляду відеозапису подій від 12.06.2023, що мали місце під час силових захоплень території ОКА «ДУБЛЕР», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Глушкова, 12;

- висновком експерта №СЕ-19/111-23/4587-ПЧ від 13.02.2023 за результатами судової почеркознавчої експертизи, яким встановлено, що підписи в реєстраційних документах виконано членом ЗО ОСОБА_14 ;

- допитами інших учасників злочинної організації, які підтверджують причетність ОСОБА_5 до вчинених інкримінованих йому злочинів;

- допитами ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , які підтверджують факт продовження вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, направлених на незаконне заволодіння майном потерпілих.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого . 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про продовження дії запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Частиною 6 ст. 181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Наряду з вказаним, слідчий суддя приймає до уваги, що у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

07.02.2025 у кримінальному провадженні № 0002054 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

За викладених обставин, вбачається, що на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які мали місце на момент застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, на даний час не зменшились.

Так, стороною обвинувачення доведено, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 усвідомлює, що підозрюється зокрема у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років з конфіскацією майна, а також усвідомлює наслідки у разі визнання його винним у вчиненні цього злочину, що вже само по собі може бути підставою та мотивом переховуватися від органу досудового розслідування і суду.

На думку сторони обвинувачення є достатньо підстав вважати, що перебуваючи не під домашнім арештом, підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення особливо тяжкого злочину, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування.

З огляду на викладене, наявний реальний ризик, що у разі продовження застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт, останній може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду.

Окрім цього, прокурором в судовому засіданні доведено, що існує ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що на цей час досудове розслідування кримінального провадження триває, проводяться та заплановано проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою отримання доказів, які підозрюваний може знищити, сховати або спотворити, а саме документи, що слугували підставою для зміни керівників та членів правління юридичних осіб, реєстрації права - власності на нерухоме майно та інші, які ще не звернулися до органу досудового розслідування, та вказані документи можуть зберігатися як у нотаріусів, з якими у ОСОБА_5 налагоджені тісні взаємовідносини а також в інших приміщеннях, доступ до яких є у ОСОБА_5 .

Також, слідчий суддя в світлі встановлених обставин провадження вбачається існування ризику, що передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та обґрунтовується характером та обставинами вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 , його спілкуванням із свідками та спробами останнього вплинути на них з метою зміни своїх показань такими свідками під час їх допиту в суді.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_5 може і у подальшому особисто незаконно впливати (шляхом пропозиції грошової винагороди, погрозами тощо) на представників потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_7 ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_17 , ОСОБА_39 , ОСОБА_18 , які зокрема надали показання, що підтверджують діяльність злочинної організації, та з якими проведено впізнання підозрюваного за фотознімками.

Крім того, на теперішній час встановлено, що до вчиненні вказаних кримінальних правопорушень також причетні інші особи, а тому наявний ризик незаконного впливу останньою на таких осіб.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від них та дослідження їх судом.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 , ризики у кримінальному провадженні, дані які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено та триває виконання вимог ст. 290 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що на переконання слідчого судді забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та одночасно дотримано права особи підозрюваного та як наслідок приходить до висновку про відсутність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання на даній стадії досудового розслідування.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у певний період доби, а саме з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, строком до 12.04.2025, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0002054.

Продовжити дію, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, або процесуального керівника - прокурора у кримінальному провадженні, та суду із встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, або процесуального керівника - прокурора у кримінальному провадженні, та суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного № 0002054, до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні № 0002054.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1