ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

24 березня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 688/3854/23

Провадження № 11-сс/820/107/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючої-судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря с/з: ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7

розглянула в режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому заяву ОСОБА_7 про відвід колегії суддів в межах кримінального провадження №0000076 від 23 серпня 2023 року,

в с т а н о в и л а:

В провадженні Хмельницького апеляційного суду перебувають матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 лютого 2025 року.

Вказаним судовим рішенням відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на постанову старшого слідчого ВРЗЗС СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про закриття кримінального провадження №0000076 від 23 серпня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.140, ч.1 ст.366, ч.1 ст.364 КК України.

В ході апеляційного розгляду ОСОБА_7 заявив відвід колегії суддів у складі: головуючої-судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В обґрунтування заявленого відводу посилається на те, що колегія суддів не може брати участь у даному провадженні та підлягає відводу, оскільки є небезсторонньою, упередженою та зацікавленою.

Свої вимоги аргументує наступними доводами:

-відмовою у доступі до правосуддя шляхом відмови у розгляді по суті клопотання ОСОБА_7 про повторне дослідження обставин кримінального провадження;

-затягуванням розгляду клопотання від 09 лютого 2025 року, розгляд якого повинен був відбутися у судовому засіданні 20 лютого 2025 року;

-порушенням засад рівності всіх учасників судового процесу шляхом допуску до участі в судовому засіданні прокурора ОСОБА_5 за відсутності в останнього повноважень;

-обмеженням потерпілого у виступі під час надання пояснень та неодноразове його переривання;

-ігноруванням думки слідчого ОСОБА_6 при вирішенні клопотань;

-відмовою у розгляді клопотання про визнання доказів недопустимими;

-постановленням ухвали про зобов`язання потерпілого направити прокурору копію заяви про відвід колегії суддів, яка не передбачена вимогами процесуального закону.

Заслухавши думку учасників судового провадження, колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Згідно із ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Положення статей 75, 76 КПК України визначають перелік підстав, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Зокрема, відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відчуття упередженості це формування у судді до тієї чи іншої особи, яка є учасником судового розгляду, власного ставлення, заснованого не на об`єктивному критерії, а на особистих симпатіях або антипатіях.

Можливість відводу судді від розгляду справи гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, проте відповідно до положень кримінального процесуального кодексу, заявлений відвід має бути мотивований.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Оцінюючи доводи заяви про відвід через призму критеріїв визнання поведінки суддів упередженою, колегія суддів приходить до висновку, що підстави для задоволення заяви про відвід відсутні.

Фактично заява про відвід судової колегії, у більшості своїх доводів, зводиться до незгоди із рішеннями колегії суддів, постановленими в межах розгляду апеляційної скарги ОСОБА_7 , та своїм власним суб`єктивним баченням і тлумаченням норм права.

Зокрема, у поданій заяві про відвід неодноразово повторюється аргумент незаконності допуску до розгляду апеляційної скарги прокурора ОСОБА_5 за відсутності в останнього повноважень. Такий довід заявником обґрунтовується виключно тим, що повноваження прокурора не поширюються в межах кримінального провадження, яке на сьогоднішній день є закритим.

Однак, заявником не враховується те, що дане закрите кримінальне провадження і є предметом розгляду колегії суддів. Саме рішення про закриття кримінального провадження і оскаржується заявником.

При цьому, у заявника немає жодних заперечень щодо допуску до участі в судовому засіданні ОСОБА_6 слідчого в межах закритого того самого кримінального провадження.

Такий підхід заявника свідчить про очевидну подвійність у трактуванні норм процесуального законодавства та власне суб`єктивне сприйняття принципу рівності сторін провадження, доступу до правосуддя та змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій.

Колегія суддів зауважує, що за змістом статей 75, 80 КПК заява про відвід судді повинна бути умотивованою і містити у собі посилання на конкретні обставини, які викликають сумнів у його неупередженості. У той же час, допуск сторони кримінального провадження до участі у розгляді апеляційної скарги, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, не може сприйматись як упередженість, оскільки у таких випадках суддя приймає відповідне процесуальне рішення у межах наданих йому повноважень, визначених кримінальним процесуальним законом.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України рішення про допуск сторони провадження до участі в судовому засіданні є процесуальним питанням, яке вирішується колегією суддів в межах своїх дискреційних повноважень.

У випадках, коли будь-яка зі сторін кримінального провадження не погоджується з таким рішенням, вона має право звернутися до органу суддівського врядування, а у разі нерозуміння правової позиції через механізм роз`яснення процесуальних рішень.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «вимога справедливого судочинства» не накладає на суд обов`язку надавати оцінку доказам в момент їх подання чи виконувати інші заходи лише тому, що сторона провадження цього вимагає. Коли сторона провадження наполягає під час розгляду справи на перевірці доказів (щодо їх допустимості та належності), національний суд вправі вирішувати, чи необхідно або розумно прийняти ці докази для розгляду у суді. Національний суд має право, додержуючись вимог зазначеної Конвенції, відмовити у дослідженні доказів.

У даному провадженні колегією суддів не було відмовлено ОСОБА_7 у дослідженні заявлених доказів, а лише вказано про передчасність розгляду зазначеного клопотання з огляду на стадію апеляційного провадження (виступ та пояснення на підтримку доводів апеляційної скарги). При цьому, всі клопотання апелянта були прийняті судом та долучені до матеріалів провадження.

Чинним кримінальним процесуальним кодексом надано право суду попередити, а в подальшому і зупинити промову учасника провадження, якщо в його діях є зловживання своїм правом на виступ, адже вступні промови проголошуються із дотриманням розумних строків залежно від обсягу фактичних обставин справи. Неодноразове повторення одних і тих же вимог, доводів та аргументів апелянтом, вимагало реагування головуючої судді у даному провадженні. Окрім свого права на виступ, апелянт повинен розуміти і свої обов`язки, в тому числі дотримуватися належної процедури судового розгляду і не зловживати своїми процесуальними правами.

Стосовно затягування у розгляді клопотання апелянта від 09 лютого 2025 року, то колегія суддів зазначає, що не кожне клопотання підлягає вирішенню в момент його подання. Клопотання подане під час виступу на підтримку доводів апеляційної скарги, апріорі не може бути вирішене до закінчення такого виступу.

З приводу зобов`язання ОСОБА_7 направити прокурору копію заяви про відвід колегії суддів, що не передбачено, на його думку, вимогами процесуального закону, колегія суддів зазначає, що будь-яких ухвал з цього приводу не приймалося, а лише запропоновано ОСОБА_7 направити копію заяви про відвід колегії суддів прокурору для ознайомлення, з метою висловлення своєї позиції з цього приводу в наступному судовому засіданні. Окрім того, колегія суддів зауважує, що заява про відвід є об`ємною (складається з 25 аркушів) та потребує певного часу для ознайомлення з нею.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст.ст.75, 81 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3