Житомирський апеляційний суд
Справа №273/1518/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/30/25
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю

секретаря: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Червоноармійського районного суду Житомирської області від 05 грудня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні її скарги на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Червоноармійського районного суду Житомирської області від 05 грудня 2024 року, відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 01.07.2024.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що встановлені під час розгляду скарги обставини не свідчать про порушення ч.1 ст.214 КПК України, а тому не вбачав підстав для внесення до ЄРДР відомостей по заяві ОСОБА_6 від 01.07.2024.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 , просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

Вважає дану ухвалу незаконною, винесену з грубим порушенням всіх існуючих норм, та викладенням в обґрунтування недостовірних, нічим не підтверджених даних.

Зазначає, що слідчий суддя розглянув справу у її відсутність, не взявши до уваги її заяву про відкладення судового засідання на іншу дату, чим позбавив її доступу до правосуддя.

Зазначає, що справа розглядалась необ`єктивно та упереджено, однобічно та неповно.

Вважає, що слідчим суддею порушено вимоги ст.2 КПК України, ст.1,3,8 Конституції України, ст.8 КПК України, ст. ст.9,10 КПК України, вимоги ст. 6-1, 10-1 , ст.13 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року,

Відповідно до вимог ч.2 ст. 422 КПК України розгляд апеляційних скарги на ухвалу слідчого судді здійснюється не пізніше трьох днів з часу надходження їх до суду, суд апеляційної інстанції з метою дотримання прав ОСОБА_6 на особисту участь у судовому розгляді, реалізацію прав на правову допомогу неодноразово відкладав розгляд справи, внаслідок чого справа в суді перебуває майже півтора місяця та не знаходить свого вирішення, що з врахуванням поведінки скаржника, яка не зазначає актуальних засобів зв`язку (не вказує електронну адресу, телефон не в мережі), наявності інформації на сайті судової влади, це свідчить про зловживання нею своїми процесуальними правами, не бажання приймати особисту участь у розгляді справи та втрату інтересу до своєї скарги.

Про розгляд скарги 10.02.2025 р., ОСОБА_6 повідомлена належним чином, повідомлення про судовий розгляд вручено 06.02.2025 р.

Прокурор був належним чином повідомлений про дату, час, місце судового засідання, клопотань про відкладення розгляду справи не заявляв, а тому колегія суддів вважає за можливе проводи розгляд апеляційної скарги без участі прокурора.

Перевіривши матеріали судового провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно до ч.1 ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як вважає апеляційний суд, зазначених вимог кримінального процесуального законодавства слідчим суддею при розгляді скарги ОСОБА_6 було дотримано.

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3, ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

В свою чергу, в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як убачається з матеріалів провадження, згідно протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.07.2024, старший дізнавач СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 відібрав заяву у ОСОБА_6 про кримінальне правопорушення, в якій зазначено, що суддя ОСОБА_9 незаконно відмовила у доступі до правосуддя, внаслідок чого порушила її право на справедливий і відкритий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Залишила її дочку та інших полоненок в небезпеці. Здійснила геноцид її прав (ст.442 КК України), безпідставне затягування або не вжиття суддею заходів щодо розгляду скарги чи справи встановлене законом (справа №285/3368) (а.п.3-5).

Відповідно до талона-повідомлення єдиного обліку №10059 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.07.2024, 01.07.2024 о 12:52 надійшла заява до РУ про те, що 01.07.2024 о 12:50 за адресою: м.Новоград-Волинський, вулиця Івана Франка, ОСОБА_6 скаржиться на суддю ОСОБА_9 , яка незаконно винесла рішення ( а.п. 6).

Згідно довідки від 19.07.2024 за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих в ІТС ІПНП (журналі ЄО) №10059 від 01.07.2024, до поліції надійшло звернення ОСОБА_6 в якому остання зазначила, що суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_9 вчинила кримінальне правопорушення, а саме - незаконно відмовили їй в доступі до правосуддя, внаслідок чого порушено її право на справедливий і відкритий розгляд справи (№285/3368/24) упродовж розумного строку. Оскільки дане звернення до компетенції поліції не входить, неможливість надання оцінки тим чи іншим діям судді Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_9 , тому заявнику роз`яснено, що з метою вирішення питань порушених у зверненні, йому необхідно звернутися для розгляду за належністю до відповідних компетентних органів. Враховуючи зазначене, в даних матеріалах не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились (а.п.108).

Листом Звягельського РВП № 18961/220/03-2024 від 22.07.2024 ОСОБА_6 повідомлено про результати розгляду її звернення з приводу можливих неправомірних дій судді Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_9 . В листі зазначено, що під час розгляду звернення не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились ( а.п.110 на звороті).

При цьому, у відповідності до оскаржуваного рішення, слідчим суддею було перевірено через автоматизовану систему збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень - Єдиний реєстр судових рішень, наявність відповідної ухвали слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_9 від 24.06.2024 (справа № 285/3368/24), про повернення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність старшого слідчого в ОВС другого слідчого відділу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому. Дана ухвала набрала законної сили - 04.07.2024.

З урахуванням зазначеного, за результатами судового розгляду слідчим суддею встановлено, що у вказаній скарзі та доданій до неї заяви про вчинене правопорушення, Вишинська фактично просить внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, передбачене ст.422 КК України щодо судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_9 , яка винесла по справі №285/3368/24 рішення, з якими вона не погоджується.

Як висновок, в даному випадку відсутні передбачені ч.5 ст.214 КПК України відомості та фактичні обставини, які могли б свідчити про вчинення суддею Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ст.442 КК України, а тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Дослідивши матеріали провадження, апеляційний суд погоджується з таким висновком слідчого судді, оскільки, як убачається зі змісту заяви ОСОБА_6 про кримінальне правопорушення, вона не містить жодних фактичних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в заяві особою кримінально-караного діяння, а тому наведене не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді.

При цьому, суд апеляційної інстанції бере до уваги і положення статей 126,129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у відповідності до яких - суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).

При цьому, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права під час здійснення правосуддя не може виключно кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до кримінальної відповідальності. У разі їх наявності, відповідні порушення усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищими судовими інстанціями, зокрема, в апеляційному та касаційному порядку, а також бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Отже, оцінка судових рішень, прийнятих суддею може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального контролю.

При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 від 2008 року до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на зверненні до Європейського суду з прав людини.

У Висновку №3 від 2002 року згаданої Консультативної ради щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, які пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду, у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції; інші суддівські порушення, які неможливо виправити в такий спосіб повинні вирішуватися щонайбільше поданням позову незадоволеної сторони проти держави.

В даному випадку, слідчий суддя, належним чином вмотивувавши своє рішення, обґрунтовано відмовив в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 01.07.2024.

Щодо розгляду скаргу у відсутність ОСОБА_6 колегія суддів зазначає, що слідчий суддя належним чином обґрунтував та зазначив причини розгляду скарги у відсутність заявниці, з яких вбачається, що на електронну пошту суду з електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшла фотокопія заяви від імені ОСОБА_6 про відкладення судового засідання, яку слідчий суддя не взяв до уваги, оскільки вона не підписана електронним цифровим підписом, а письмова заява до суду не надходила. Також у справі відсутні дані про те, що електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 належить заявниці.

Таким чином, істотних порушень вимог положень КПК України, які були б безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Червоноармійського районного суду Житомирської області від 05 грудня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні її скарги на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: