Кропивницький апеляційний суд
Провадження № 11-кп/4809/796/24 Головуючий у І інстанції: ОСОБА_1
Категорія ст.249КК України Доповідач у ІІ інстанції: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2024 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника: ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у м. Кропивницькому, в режимі відео конференції, кримінальне провадження № 0000104 заапеляційними скаргами захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 та прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на вирок Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2024 року, яким

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривий Ріг Дніпропетровської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

засуджено за ч. 1 ст. 249 КК Українидо покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік.

На підставі ст. 75 КК України, звільнено ОСОБА_8 від відбування покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку тривалістю 1 рік.

На підставі п.п. 1, 2 ч.1 ст. 76 КК України на ОСОБА_8 покладено такі обов`язки: періодично з`являтись для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи.

Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області до ОСОБА_8 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища незаконним добуванням (виловом) риби задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_8 на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища незаконним добуванням (виловом) риби в сумі 835292 (вісімсот тридцять п`ять тисяч двісті дев`яносто дві) гривень 76 коп., отримувач: ГУК у Кіровоградській області/т.г.м. Світловодськ/24062100, на розрахунковий рахунок: НОМЕР_1 , код класифікації доходів бюджету 24062100, найменування коду: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнуто з ОСОБА_8 на користь держави судові витрати за проведення експертизи в сумі 6058 (шість тисяч п`ятдесят вісім) гривень 24 коп.

Відповідно до ст.96-1, 96-2 КК України застосовано спеціальну конфіскацію - конфіскувати в дохід держави предмети, знаряддя і засоби вчинення кримінального правопорушення: свіжовиловлену рибу виду: лящ 6 штук, плітка 156 штук, уклія 108 штук, плоскирка 2 штуки, яку передано до РПА «Андрусівська»; одну сітку білого кольору висотою 1,5 м, довжиною 50 м, з діаметром вічка 15 мм, гумовий човен марки «Element», зеленого кольору з двома дерев`яними веслами, які передано до камери зберігання речових доказів ВП №1 ( АДРЕСА_2 .

Заходи забезпечення кримінального провадження у виді накладеного ухвалою слідчого судді Світловодського міськрайонного суду від 27 червня 2024 року з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, арешту на належний ОСОБА_8 житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 080, загальна площа 88,5 (кв.м.), після набрання вироком законної сили залишено без зміни.

В С Т А Н О В И Л А:

Згідно вироку суду ОСОБА_8 вчинив незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам держави за наступних обставин.

21 травня 2024 року, близько 21 години 00 хвилин (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) у ОСОБА_8 виник умисел на зайняття незаконним рибним добувним промислом. Цього ж дня, діючи згідно свого задуму, ОСОБА_8 прибув до узбережжя Кременчуцького водосховища річки Дніпро села Велика Андрусівка Олександрійського району Кіровоградської області.

У подальшому, продовжуючи свої протиправні дії, ОСОБА_8 за допомогою гумового надувного човна вийшов на воду та без дозволу рибоохорони, у період нересту виставив привезене ним незаконне знаряддя лову, а саме одну сітку білого кольору висотою 1,5 м, довжиною 50 м, з діаметром вічка 15 мм, після чого відійшов до узбережжя очікуючи доки наловиться риба.

Реалізуючи свій протиправний задум до кінця, 21 травня 2024 року, приблизно 23 години 00 хвилин (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_8 за допомогою гумового надувного човна витягнув із води незаконне знаряддя лову разом із свіже виловленою рибою та був викритий працівникам Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області.

22 травня 2024 року в період часу з 00 годин 22 хвилини по 00 годин 46 хвилин у ОСОБА_8 в ході огляду місця події було вилучено одну сітку білого кольору висотою 1,5 м, довжиною 50 м, з діаметром вічка 15 мм, гумовий човен марки «Element», зеленого кольору з двома дерев`яними веслами, а також свіже виловлену рибу, а саме: лящ 6 шт., плітка 156 шт., уклія 108 шт., плоскирка 2 шт.

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_8 порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998 та наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме пункт 3.15, зазначених Правил, щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову одну сітку білого кольору висотою 1,5 м, довжиною 50 м, з діаметром вічка 15 мм (знаряддя лову, виготовлене із сіткоснастевого матеріалу), та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання відтворення тваринного світу).

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_8 заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 835292 (вісімсот тридцять п`ять тисяч двісті дев`яносто дві) гривні 76 (сімдесят шість) копійок, яка є істотною шкодою.

Вищеописаними діями, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, які заподіяли істотну шкоду рибним ресурсам держави, ОСОБА_8 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 просить скасувати вирок районного суду та постановити ухвалу якою призначити новий розгляд матеріалів кримінального провадження у суді першої інстанції.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що в матеріалах кримінального провадження міститься довідка лікаря-психіатра КНП «Світловодська центральна районна лікарня» Снітловодської міської ради» від 23.05.2024 року, в якій зазначено що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на диспансерному обліку лікаря-психіатра перебуває, за допомогою звергався.

Вказана довідка виконана на бланку, на якому відповідна інформація вказується шляхом її підкреслювання. В цій довідці підкреслені слова «психіатра», «перебуває», «звертався». Тобто інформація з цієї довідки про те, що ОСОБА_8 на обліку у лікаря-психіатра перебуває і за допомогою звертався є однозначною та вичерпною.

З наведеного вбачається, що стороною обвинувачення та судом не надано належної оцінки вказаній медичній довідці, яка є свідченням факту психічних вад обвинуваченого та факту, на підставі якого передбачається можливість застосування примусових заходів медичного характеру.

Факт того, що обвинувачений ОСОБА_8 має психічні вади підтверджується і довідкою лікаря-психіатра КНП «Світловодська центральна районна лікарня» Світловодської міської ради від 04.10.2024 року за №812, в якій зазначено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на «Д» обліку у лікаря-психіатра перебуває, за допомогою звертався, має психіатричні протипоказання до виконання з діагнозом Р70.0.

З наведеного вбачається грубе порушення вимог кримінального процесуального закону порушення фундаментального права обвинуваченого на захист, оскільки судове провадження здійснено за відсутності захисника, участь якого є обов`язковою.

Навіть на даній стадії кримінального провадження, коли обвинувальний вирок не набрав законної сили, та після підписання договору обвинуваченого з адвокатом на захист у даному кримінальному провадженні, останньому було відмовлено прокурором у наданні доступу до матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000104 від 22.05.2024 року, хоча ч 2. ст.290 КПК України не містить таких обмежень для сторони захисту.

З наведеного вбачаються підстави для скасування обвинувального вироку Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2024 року у справі №401/1878/24 та призначення нового розгляду у суді першої інстанції для забезпечення у кримінальному провадженні обов`язкової участі захисника обвинуваченого ОСОБА_8 .

В апеляційній скарзі прокурор у криміинальному провадженні ОСОБА_9 скасувати вирок районного суду та постановити ухвалу якою призначити новий розгляд матеріалів кримінального провадження у суді першої інстанції.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що під час судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, судом допитано останнього та досліджено довідку лікаря-психіатра, відповідно до якої останній на обліку не перебуває. При цьому судовий розгляд проведено без залучення захисника обвинуваченому, оскільки останній відмовився від надання правової допомоги у кримінальному провадженні.

В подальшому захисником засудженого ОСОБА_8 подано апеляційну скаргу на вирок суду першої інстанції, до якої додано довідку іншого лікаря-психіатра з наявними у ній відомостями про перебування ОСОБА_8 на диспансерному обліку.

Вказані обставини стали відомі стороні обвинувачення вже після вступу вироку суду першої інстанції в законну силу.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад не здатні повною мірою реалізувати свої права.

Згідно з п. З ч. 1 ст. 409, п. 4 ч. 2 ст. 412 КПК України істотне порушення вимог кримінального процесуального закону є підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок і призначити новий судовий розгляд у суді першої інстанції

Заслухавши доповідача, обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника

ОСОБА_7 , які просили скасувати вирок суду першої інстанції та призначити новий розгляд, думку прокурора, який також просив призначити новий розгляд справи у суді першої інстанції, перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги слід залити без задоволення, з таких підстав.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Статтею 52 КПК України визначено, що участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного. В інших випадках обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні:

1) щодо осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення у віці до 18 років, - з моменту встановлення факту неповноліття або виникнення будь-яких сумнівів у тому, що особа є повнолітньою;

2) щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів виховного характеру, - з моменту встановлення факту неповноліття або виникнення будь-яких сумнівів у тому, що особа є повнолітньою;

3) щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад (німі, глухі, сліпі тощо) не здатні повною мірою реалізувати свої права, - з моменту встановлення цих вад;

4) щодо осіб, які не володіють мовою, якою ведеться кримінальне провадження, - з моменту встановлення цього факту;

5) щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішується питання про їх застосування, - з моменту встановлення факту наявності в особи психічного захворювання або інших відомостей, які викликають сумнів щодо її осудності;

6) щодо реабілітації померлої особи - з моменту виникнення права на реабілітацію померлої особи;

8) щодо осіб, стосовно яких здійснюється спеціальне досудове розслідування або спеціальне судове провадження, - з моменту прийняття відповідного процесуального рішення;

9) у разі укладення угоди між прокурором та підозрюваним чи обвинуваченим про визнання винуватості - з моменту ініціювання укладення такої угоди.

Із аналізу вищевказаних процесуальних норм вбачається, що законодавець чітко визначив коло учасників кримінального провадження, щодо яких здійснює захист захисник, а також підстави, за яких участь захисника у кримінальному провадженні є обов`язковою.

Належна реалізація права на захист у кримінальному провадженні вимагає застосування практики ЄСПЛ, згідно з правовою позицією якого, відображеною, зокрема, у п.262 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «право кожного обвинуваченого у скоєнні злочину на ефективний захист, наданий захисником… є однією з основних ознак справедливого судового розгляду». Також у п.89 рішення від 13.02.2001 у справі «Кромбах проти Франції» вказано, що, «хоча право кожної особи, обвинувачуваної у вчиненні кримінального правопорушення, на ефективний захист адвокатом не є абсолютним, воно становить одну з головних підвалин справедливого судового розгляду».

Разом з тим потрібно враховувати правові позиції Євросуду, які містяться, зокрема, у таких рішеннях: від 19.02.2009 у справі «Доронін проти України», «Шабельник проти України», від 16.12.2010 у справі «Боротюк проти України», від 3.11.2011 у справі «Балицький проти України», від 24.11.2011 у справі «Загородній проти України», від 12.01.2012 у справах «Тодоров проти України», «Довженко проти України», «Іглін проти України», від 15.11.2012 у справі «Єрохіна проти України» та ін.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року №8 «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист у кримінальному судочинстві», зазначено, що під особами, які через свої фізичні або психічні вади не можуть самі реалізувати право на захист , необхідно розуміти зокрема, осіб, які хоча і визнані осудними, але мають психічні вади, що перешкоджають самостійно захищатися від обвинувачення.

Як вбачається з довідок наявних в матеріалах справи (а.с. 64, 65) ОСОБА_8 на диспансерному обліку у лікаря-психіатра не перебуває, за допомогою не звертався та на диспансерному обліку у лікаря-нарколога не значиться.

Однак з вказаних довідок не можливо встановити, звідки орган досудового розслідування отримав вказані довідки, оскільки вони не містять штампу закладу охорони здоров`я.

При цьому необхідно зазначити про те, що в матеріалах кримінального провадження відсутні листи, на підставі яких, можливо встановити яким самим чином та куди вони звертались для отримання вказаної інформації.

А тому, колегія суддів приходить до висновку про те, що вказані довідки не є належним доказом даних, які характеризують особу обвинуваченого.

Разом з тим обвинувачений ОСОБА_8 має психічні вади, які підтверджується довідкою лікаря-психіатра КНП «Світловодська центральна районна лікарня» Світловодської міської ради від 04.10.2024 року за №812, в якій зазначено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на «Д» обліку у лікаря-психіатра перебуває, за допомогою звертався, має психіатричні протипоказання до виконання з діагнозом Р70.0.

Однак, під час розгляду справи судом першої інстанції ОСОБА_8 не було забезпечено право на захист.

А тому, доводи апеляційної скарги прокурората захисника є такими, що знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду.

За змістом ч.1 ст.412 КПК України істотними порушеннями кримінально-процесуального закону вважаються незастосування або неправильне застосування вимог кримінального процесуального закону, що перешкодило або могло перешкодити суду повно та всебічно з`ясувати обставини кримінального провадження встановити істину, забезпечити права і законні інтереси учасників кримінального провадження й ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційним судом встановлено істотні порушення кримінального процесуального закону, що зумовлюють скасування вироку.

Згідно з приписами п.4 ч.2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.

Виходячи з вимог п.1 ч.1 ст. 415 КПК України, суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції , якщо встановлено порушення, передбачені пунктами 2, 3, 4, 5, 6, 7 ч.2 ст. 412 КПК України.

В той же час вирок суду підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

Оскільки вирок скасовується у зв`язку з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції, тому колегія суддів, згідно положень ч. 2 ст. 415 КПК України, не має права вирішувати наперед питання про правильність прийняття рішення про закриття кримінального провадження, наявність чи відсутність вини обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення або іншого кримінального правопорушення, достовірність або недостовірність доказів, переваги одних доказів над іншими, застосування судом першої інстанції того чи іншого закону України про кримінальну відповідальність та покарання, тому під час нового судового розгляду суд першої інстанції слід урахувати наведене та ухвалити справедливе рішення, що відповідає приписам закону.

Під час нового розгляду кримінального провадження суду першої інстанції слід усунути зазначені в ухвалі порушення вимог КПК України, які стали підставою для скасування ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 34, 376, 404, 405, 407, 412, 415, 419 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 та прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , - задовольнити.

Вирок Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2024 року щодо ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 249 КК України, скасувати.

Призначити новий розгляд матеріалів кримінального провадження № 0000104стосовно ОСОБА_8 за. 1 ст. 249 КК України в Світловодському міськрайонному суді Кіровоградської області.

Ухвала набирає законної сили з дня проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4