Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
селище Романів 27 вересня 2024 року
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді державного реєстратора відділу кадрового та правового забезпечення Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області, на підставі розпорядження Вільшанського сільського голови від 30.10.2019 № 248/02-04-к, тобто будучи особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг та в силу своєї діяльності обізнаною із положеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження», в редакції до внесення змін Законом № 2518-ІХ (далі - Закон) та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015, в редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України № 432 від 02.05.2023 (далі - Порядок), маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у достовірно невстановлений досудовим слідством час та місці, але не пізніше 03.10.2022, погодилась на пропозицію ОСОБА_5 , який діяв у власних корисних інтересах, направлених на незаконне заволодіння правом оренди на земельну ділянку, та прийняла рішення вчинити кримінальне правопорушення у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж і мереж електрозв`язку за наступних обставин.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 3 Закону однією із засад державної реєстрації прав є внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку визначених Законом.
Згідно зі ст. 10 Закону, п. 12 Порядку державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема, відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться в Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах, перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.
Крім того, п. 4 ч. 3 ст. 10 Закону визначено, що державний реєстратор під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав, у тому числі відомостей, що містять персональні дані особи.
Відповідно до абз. 1 та абз. 2 ч. 5 ст. 12 Закону відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обмежень у порядку, передбаченому цим Законом.
Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зареєстрованих у Державному реєстрі прав, вчиняються на підставі відомостей про речові права, обтяження речових прав, що містяться у цьому реєстрі.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 24 Закону підставою для відмови у державній реєстрації прав є наявність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяження.
Поряд з цим, відповідно до ч. 4 ст. 20 Закону заява про проведення реєстраційних дій, надання інформації з Державного реєстру прав не приймається в разі відсутності документа, що підтверджує оплату адміністративних послуг, або внесення відповідної плати не в повному обсязі.
Згідно з п. 3 Посадової інструкції державного реєстратора Вільшанської сільської ради, затвердженої розпорядженням Вільшанського сільського голови від 11.08.2022 (далі - Посадова інструкція), державний реєстратор здійснює державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»; перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.
Відповідно, до п. 4 Посадової інструкції державний реєстратор має право вимагати від суб`єктів звернення подання вхідних пакетів документів в повному обсязі, передбаченому законодавством, та представлення достовірної інформації; відмовляти в прийнятті та передачі для подальшого опрацювання неналежно оформлених документів та неповних пакетів документів.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, вчиненій особою, яка має право доступу до неї, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяло значну шкоду, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.
Відповідно до ст. ст. 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16.09.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Окрім цього, в клопотанні зазначено про недоцільність виклику у судове засідання власника майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий, що звернувся з відповідним клопотанням, та прокурор, в судове засідання не з`явилися, заявивши клопотання про розгляд даного клопотання за їх відсутності. При цьому, прокурор та слідчий клопотання про арешт майна підтримали в повному обсязі. Також прокурор додав до вказаного клопотання копію цивільного позову у даному кримінальному провадженні.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статтей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
16 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 362 КК України.
27 вересня 2024 року керівником Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні в інтересах держави в особі Чуднівської міської ради Житомирської області заявлений цивільний позов до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення (злочину) в розмірі 3329300,00 грн.
В зв`язку з тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, беручи до уваги те, що у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову), слід накласти арешт на майно, яке належить підозрюваній на праві приватної власності.
Враховуючи положення частини 4 статті 173 КПК України та встановлені по кримінальному провадженню обставини слідчий суддя вважає, що для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову) на майно підозрюваної слід накласти арешт у вигляді заборони на його відчуження.
Керуючись статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Виконання ухвали покласти на старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1