Провадження №: 1-кс/752/4580/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.07.2024 м. Київ

слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Голосіївського УП ГУНП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Голосіївського УП ГУНП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається зі змісту скарги ОСОБА_3 03.04.2024, звернувся до Голосіївської УП ГУНП у місті Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке не були внесені до ЄРДР уповноваженою службовою особою.

Заяву було обґрунтовано тим, що заявник звернувся до Голосіївського УП ГУНП у м. Києві зі скаргою зареєстрованою за №52513.83 від 03.06.2024 у якій зазначив, - «Голосіївське УП ГУНП в м. Києві не виконує своє призначення, не реєструє заяв про злочин, не веде розслідувань. Ігнорує рішення суду. Вводить в додаткові розтрати пов`язані зі зверненням до суду. Починаючи з 06.03.2024 по 02.06.2024 особисто ОСОБА_4 заявив 14.05.2024, що він приймає рішення, що вносити до ЄРДР, що не вносити. Рішення суду 26.03.2024 справа №752/6241/24; справа №752/7961/24 17.04.2024; 11.04. №752/7037/24, 02.05. справа №752/8451/24, 02.05 справа №752/8782/24 - проігнорував. Заяви від 25.03.2024, 10.04.2024, 19.04.2024, 06.04.2024, 07.03.2024, 06.03.2024, 19.03.2024, 10.04.2024, 21.03.2024 не внесені до ЄРДР, що призвело до того, що не була проведена судмедекспертиза, та навіть до знищення тіла ОСОБА_5 та до самої смерті ОСОБА_5 невиконання рішення суду ще ст. 382 КК України. Але погроза, та організація нападу, зловживання посадою та злочин за ст.ст. 356, 365, 160 КК України. Бездіяльність два місяці злочин за ст. 367 КК України то ж враховуючи вище викладене, просить суд:

1.Керуючись ст. 56, 47, 48, 52 КПК України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» надати юридичну допомогу та захист від поліції.

2.Керуючись ст. 214-216 КПК України зобов`язати відповідача внести заяву про злочин начальника поліції ОСОБА_4 Поліція Голосіївського району за ст.ст. 382, 356, 365, 161 КК України і внести заяв до ЄРДР.

3.Відшкодувати відповідачем судові витрати 10000 грн.

4.Розглядати заяву у встановлений законом строк».

На підтвердження зазначених у скарзі обставин заявник долучив до неї не підписану та не засвідчену копію заяви про вчинення кримінального правопорушення від 03 травня 2024 року за вих. № 03/05/2024-1, скріншот інтернет-сторінки тощо.

У судове засіданні 23.07.2024 сторони не з`явилися, у судовому засіданні 21.06.2024 заявник надав свої усні пояснення та заявив клопотання про призначення йому захисника із числа адвокатів, які надають безоплатну вторинну правничу допомогу. Вказане клопотання слідчим суддею було задоволено та доручено Північному міжрегіональному центру з надання безоплатної правової допомоги призначити адвоката скаржнику ОСОБА_3 . Судове засідання 12.07.2024 було знято з розгляду у зв`язку із відсутністю електропостачання в Голосіївському районному суді міста Києва.

У судове засідання представник Голосіївської УП ГУНП у місті Києві не з`явився, про день час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. У задоволенні ухвали про призначення захисника Північним міжрегіональним центром з надання безоплатної правової допомоги відмовлено.

У судове засідання 23.07.2024 року сторони не заявилися.

Заявником 12.07.2024 через канцелярію суду було подано додатки загалом на 250 аркушах, а саме: його листування, скарги, позовні заяви та інші письмові матеріали, які безпосереднього стосунку до оскарження дій уповноважених службових осію Глосіївського УП ГУНП у м. Києві не мають, та доказами бездіяльності за конкретною скаргою від 03.06.2024 вхідний №52513.83 не являються.

Заявником подано заяву у якій він просив розглядати справу без його участі.

У зв`язку із неявкою усіх учасників, на підстав ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Вивчивши матеріали скарги та долучений до неї додаток, слідчий суддя встановив таке.

Відповідно до вимог ч. ч. 1-2 ст. 22 КПК України: «Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 24 КПК України: «Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України: «Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України: «Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування».

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України: «На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування».

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 304 КПК України: «Слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню».

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

В постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

Зі змісту поданої скарги та заяви від 03.06.2024 №52513.83 не можливо встановити достатні відомості про кримінальне правопорушення, які можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Зміст заяви та скарги є фрагментарним, не містить опису конкретного кримінального правопорушення, об`єктивних ознак складу кримінального правопорушення та не містить об`єктивних даних, що кримінальне правопорушення було вчинено. За таких обставин та з врахуванням правових позицій викладених у висновках ВС від 30.09.2021 (справа № 556/450/18) та від 20.04.2023 у справі №373/18/23, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги повністю.

Керуючись ст.ст. 2, 24, 26, 220, 221, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Голосіївського УП ГУНП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1