ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2472/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2024 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене прокурором, у кримінальному провадженні № 0003066 від 08.07.2024

про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, неодруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано таким.

Слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0003066 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , спільно з ОСОБА_5 , 07.07.2024 приблизно о 23 год. 05 хв., перебуваючи за місцем мешкання ОСОБА_8 , а саме в кв. АДРЕСА_3 , розробили спільний план направлений на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме автомобіля марки «Audi А5», д.н.з. НОМЕР_1 при цьому чітко розділивши між собою свої злочинні ролі. З метою вчинення зазначеного кримінального правопорушення ОСОБА_8 , спільно з ОСОБА_5 , заздалегідь розділили злочинні ролі, та діяли як співвиконавці, підготували предмети, за допомогою яких повинні були вчинити злочин проти власності.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 , спільно з ОСОБА_5 , того ж дня приблизно о 23 год. 30 хв., на АЗС «КЛО» яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Затишна, 1а, придбали нафтопродукт, а саме, 3 літра бензину, який помістили до каністри, тим самим підготували засіб для вчинення злочину.

Далі, ОСОБА_8 , спільно з ОСОБА_5 , 08.07.2024 близько 02 год. 24 хв., продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на умисне знищення чужого майна шляхом підпалу, прийшли у двір будинку по АДРЕСА_4 , де знаходилося два припаркованих на невеликій відстані автомобілі, а саме: автомобіль марки «Audi А5», д.н.з. НОМЕР_1 власником якого являється ОСОБА_9 та автомобіль марки «Ford galaxy», д.н.з. НОМЕР_2 який належить ОСОБА_10 .

В подальшому ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 , продовжуючи перебувати у вище вказаному дворі будинку, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх злочинних дій на знищення матеріальних об`єктів та заподіяння майнової шкоди, групою осіб згідно розподілених ролей підійшли до автомобіля марки Audi A5, д.н.з. НОМЕР_1 , де Донцов як співвиконавець, згідно із заздалегідь розподілених ролей та функцій виконував свою роль, тобто утримуючи при собі каністру, в якому містився нафтопродукт, а саме бензин облив лобове скло автомобіля, після чого за допомогою запальнички підпалив невставлений слідством матеріал та кинув його на розлиту горючу рідину в зоні осередку пожежі тим самим вчинив підпал вказаного автомобіля.

Далі, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, бачивши, що поряд з автомобілем який вони підпалили, на невеликій відстані знаходиться автомобіль марки «Ford galaxy», д.н.з. НОМЕР_2 , хоча і не бажали його пошкодити, однак свідомо припускали, що полум`я з підпаленого ними автомобіля «Audi А5», д.н.з. НОМЕР_1 » може перекинутися на припаркований поруч автомобіль «Ford galaxy», д.н.з. НОМЕР_2 , залишили місце вчинення кримінального правопорушення.

В подальшому полум`я від пожежі автомобіля «Audi А5», д.н.з. НОМЕР_1 », перекинулось на припаркований поруч автомобіль марки «Ford galaxy», д.н.з. НОМЕР_2 , в наслідок чого виникла пожежа вказаного автомобіля, в результаті чого вказаний автомобіль був пошкоджений.

В наступному пожежа була знешкоджена працівниками ДСНС України.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні умисного пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України

У вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Тамурни Нукутського району Іркутської області, рф, громадянин України, українець, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 (костел), раніше несудимий.

08.07.2024 ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

08.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

16.07.2024 відносно ОСОБА_5 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 08.09.2024.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом прийняття заяви від потерпілих про вчинення злочину;

- протоколами огляду місця подій;

- протоколами перегляду відеозаписів;

- протоколом допиту потерпілих;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання потерпілому;

- протоколами допиту свідків;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання свідку;

- протоколом затримання особи, підозрюваних у вчиненні злочину;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У порядку ст. 177 КПК України встановлені ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може ухилитись від виконання покладення на нього процесуальних обов`язків, а саме:

П. 1 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено суворе покарання у виді позбавлення волі від 3 до 10 років. ОСОБА_5 усвідомлює невідворотність суворого покарання, що в свою чергу підсилює ризик можливості переховування від суду.

Крім того, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 вказаний злочин вчинив за попередньою змовою групою осіб, після якого останній з місця вчинення зникнув.

При цьому, діючий на території України режим обмеження права військовозобов`язаних чоловіків у виїзді за кордон жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетину кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий, адже підозрюваний фактично проживав та зареєстрований на території Донецької області , яка перебуває в активній зоні обстрілу та відповідно обмежена в підконтрольності Україні.

П. 5 вчинити інше кримінальне правопорушення, даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 не працює, джерел доходів не має, постійного місця проживання не має, відсутні місці соціальні зв`язки. Тобто можна припустити той факт, що останній може продовжити вчиняти злочини.

Таким чином, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 його репутацію, вік, стан здоров`я та інші обставини що свідчать про існування зазначених вище ризиків.

Варто додати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 1 177 КПК України слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного виправдано наявністю контрактного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року), а альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного.

Крім того, необхідно зазначити, що у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, незаконний вплив на потерпілих, свідків доводять ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання не може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, так як останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину відповідно до ст. 12 КПК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, даний запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, зокрема, переховуванню від органів досудового розслідування та суду.

До підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли би виступати в якості поручителя, відсутні.

Також до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період часу або цілодобово у зв`язку з тим, що останній не зможе перешкодити переховування від органів досудового розслідування та суду, адже ОСОБА_5 , що останній не працевлаштований, відсутні міцні соціальні зв`язки, на території м. Києва, проживає тимчасово (хостел), крім того останній усвідомлює, що у разі доведення його вини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, даний запобіжний захід не може запобігти вище зазначеним ризикам.

Таким чином, існує достатня ймовірність ризиків, визначених ст. 177 КПК і України для прийняття судом рішення про обрання відносно підозрюваного ; найбільш суворого запобіжного заходу, який є єдиним, що ізолює особу від суспільства та єдиним, що зможе запобігти вказаним ризикам у конкретному кримінальному провадженні.

Беручи до уваги викладене, а також дані про особу ОСОБА_5 обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїми рішеннями повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може застосуватися до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Разом з тим, слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вказав дії, що зазначені в п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України вважають, що заявлені ризики не зменшились, є триваючими, а зважаючи на те, що збір доказів у кримінальному провадженні триває, ризики невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків безсумнівно продовжують існувати.

На виконання вимог п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України зазначають про обставини, які перешкоджають завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Так, строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу спливає 08.09.2024, однак завершити досудове розслідування у визначений строк не виявляється можливим, оскільки з об`єктивних причин необхідний додатковий строк для проведення та завершення слідчих (розшукових) дій, без виконання яких не буде досягнуто одного з основних засад кримінального провадження, визначеного у ст.. 2 КПК України, щодо забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, а саме: необхідно долучити висновок авто-товарознавчої експертизи та вирішити питання щодо зміни підозри, долучити висновок експертизи матеріалів речовин та виробів, надати доступ сторонам кримінального провадження до матеріалів кримінального.

Невиконання вищевказаних дій призведе до неповноти досудового розслідування і до порушення вимог Кримінального процесуального кодексу Україні, зокрема, прав підозрюваного, передбаченого п. 5 ст. 223 КПК України, вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 91 КПК України, згідно якої, під час досудового розслідування підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини), а також винуватість обвинуваченого(них) у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, існують достатні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою та обґрунтовують необхідність продовження строку тримання під вартою.

На підставі викладеного, з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини, передбачені ст.. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення злочину ОСОБА_5 , тяжкість вчинення злочину,. За який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, який відносить до категорії тяжких злочинів, є високий ступінь ризику останнього від органу досудового розлядування або суду, враховуючи, що менш суворі заходи не достатні для запобігання ризикам, просить продовжити застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

Розгляд клопотання суд призначив на 03.09.2024 на 14.00.

03.09.2024 захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_11 повідомив суд про неможливість прибути в судове засідання, призначене на 03.09.2024 на 14 год. 00 хв., оскільки він бере участь в іншому судовому засіданні.

Ухвалою від 03.09.2024 суд доручив Північному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги призначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , захисника у кримінальному провадженні № 0003066 від 08.07.2024 для участі у розгляді клопотання слідчого, погодженому прокурором у кримінальному провадженні № 0003066 від 08.07.2024 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України та забезпечити прибуття захисника за призначенням на окрему процесуальну дію - в судове засідання на 03 вересня 2024 року на 14 годину 00 хвилин у приміщення Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5-А.

На виконання ухвали від 03.09.2024 до суду надійшло доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги, згідно з яким захисником призначено адвоката ОСОБА_4 .

У судовому засідання підозрюваний зазначив, що він відмовився від отримання клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу, а також хоче відмовити від захисника, який призначено йому на окрему процесуальну дію, оскільки хоче, щоб його захищав адвокат ОСОБА_11 та просив оголосити перерву в розгляді клопотання до того часу, коли його захисник зможе прийняти участь в судовому засідання. Просив оголосити перерву і надати йому клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу для ознайомлення.

Прокурор у судовому засіданні пояснив, що слідчий намагався вручити підозрюваному клопотання, однак останній відмовився, що зафіксовано на відеозапис. Вважає, що такими діями підозрюваний намагається затягнути строки розгляду клопотання. Просив приєднати до клопотання носій, на якому міститься відеозапис з відмовою підозрюваного отримати клопотання.

Ухвалою, занесеною до журналу судового засідання від 03.09.2024, суд приєднав до клопотання наданий прокурором носій, на якому міститься відеозапис відмови підозрюваного від отримання клопотання та оголосив перерву. Однак у зв`язку з визнанням підозрюваним обставини щодо його відмови в отриманні клопотання з додатками суд не досліджував цей відеозапис.

Ухвалою, занесеною до журналу судового засідання від 03.09.2024, суд відмовив у задоволенні клопотання підозрюваного про оголошення перерви на іншу дату для участі в розгляді адвоката ОСОБА_11 , оскільки строк тримання під вартою спливає 03.09.2024. О 14.58 год. 03.09.2024 суд задовольнив клопотання підозрюваного і оголосив перерву для ознайомлення підозрюваного з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу.

О 15.50 год. 03.09.2024, після закінчення перерви, підозрюваний відмовився надавати розписку про ознайомлення з клопотанням, відмовився від призначеного йому судом для проведення окремої процесуальної дії (захисту під час розгляду клопотання) захисника - адвоката ОСОБА_4 та після роз`яснення судом наслідків відмови від захисника повідомив, що захищатиме свої інтереси під час розгляду клопотання самостійно.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 03.09.2024, суд, враховуючи, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 , не належить до категорії особливо тяжких злочинів, а інших підстав, які згідно з КПК України передбачають обов`язкову участь захисника у кримінальному провадженні, у цій справі судом не встановлено, суд прийняв відмову підозрюваного від призначеного йому судом для проведення окремої процесуальної дії (захисту під час розгляду клопотання) захисника - адвоката ОСОБА_4 .

У судовому засіданні підозрюваний зауважив, що після ознайомлення з клопотанням він виявив відсутність у тексті клопотання інформації про його місце роботи, та повідомив, що він працював неофіційно шиномонтажником за адресою: АДРЕСА_5 .

У судовому засіданні на підтвердження існування ризиків прокурор просив приєднати до клопотання відповідь від військової частини, згідно з яким підозрюваний був військовослужбовцем, 04.01.2024 самовільно залишив військову частину, про що внесено відповідні відомості до ЄРДР.

Підозрюваний заперечував щодо приєднання наданої прокурором відповіді.

Ухвалою, занесеною до журналу судового засідання від 03.09.2024, суд приєднав до клопотання надану прокурором відповідь.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні щодо клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою поклався на розсуд суду та зазначив, що нічого повідомити більше не бажає .

Заслухавши учасників процесу та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання з таких мотивів.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у ст. 9 КПК України, а також ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30.08.1990 зазначено, що обґрунтована підозра - це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

З досліджених у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження встановлено таке.

08.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003066 внесено відомості про те, що 08.07.2024 близько 02 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, Харківське шосе, буд. 152 невідомі особи підпалили припаркований автомобіль марки Ауді А5, д.н.з. НОМЕР_1 , яке належить для потерпілого ОСОБА_9 та в ході пожежі, почало горіти авто, марки Форд Гелексі, д.н.з. НОМЕР_2 , яке належить ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ЄО35008).

08.07.2024 о 10 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

08.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України підтверджено зібраними у кримінальному провадженні доказами, які містяться у: протоколі огляду місця події від 08.07.2024; акті про пожежу від 08.07.2024; висновку про причину виникнення пожежі; протоколах допитів свідків; протоколах допитів потерпілих, протоколах перегляду відеозаписів.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про продовження строку дії запобіжного заходу, прокурор довів наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України, а саме - вчинення умисного пошкодження чудового майна, шляхом підпалу, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва (слідчий суддя ОСОБА_13 ) від 10.07.2024 у справі № 753/13180/24 (провадження 1-кс/753/2054/24) застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, визначено заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_14 від 02.09.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003600 від 08.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 194 КК України до трьох місяців.

Згідно з рішенням Конституційного суду України № 001p710-17 від 23.11.2017 обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Зазначені у клопотанні обставини доведені в судовому засіданні прокурором, не були спростовані стороною захисту, тому вважаю, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 5 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини враховує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, неодружений, офіційно не працевлаштований, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими.

Сукупність встановлених обставин дають слідчому судді підстави вважати, що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим, а відтак жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує продовження найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою, а тому слідчий суддя дійшов висновку, про задоволення клопотання прокурора та продовжує строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного строком на 36 днів, тобто до 08.10.2024.

Визначити підозрюваному заставу у розмірі, встановленому ухвалою суду від 10.07.2024 у справі № 753/13180/24 (провадження № 1-кс/753/2054/24) - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840,00 грн.

Керуючись нормами ст.183 -186, 193, 194, 196-197, 199, 205, 309, 310 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором, задовольнити.

Продовжити щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування строком на 36 днів, тобто до 08.10.2024.

Визначити підозрюваному заставу у розмірі, встановленому ухвалою суду від 10.07.2024 у справі № 753/13180/24 (провадження № 1-кс/753/2054/24) - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840,00 грн.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави підозрюваний зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та/або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування з іншим підозрюваним, свідками у межах цього кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 08.10.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 09.09.2024 о 16 год. 55 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1