УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001056 від 12.12.2023, за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 255 Кримінального кодексу України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання прокурора про накладення арешту на майно, у рамках цього провадження, у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у ньому та необхідністю встановлення обставин визначених

ст.ст. 2, 91 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) при наявності передумов визначених ст.ст. 132, 170 цього Кодексу.

Клопотання мотивовано тим, що підрозділом детективів (на правах Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001056 від 12.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 200 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадяни України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи організаторські здібності, лідерські якості та відповідний авторитет серед криміногенного елементу, діючи умисно, з корисних мотивів, за не встановлених досудовим розслідуванням обставин, однак не пізніше початку грудня 2023 року, вирішили зайнятися незаконною діяльністю пов`язаною з систематичним заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки.

З метою реалізації свого злочинного умислу направленого на досягнення злочинного результату у вигляді отримання прибутку за незаконну діяльність пов`язану із заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 вирішили створити та очолити злочинну організацію діяльність якої полягатиме в систематичному вчиненні ряду тяжких злочинів - шахрайств, з використанням електронно-обчислювальної техніки та розробили план злочинної діяльності із розподілом ролей та функцій кожного її учасника, спрямованих на досягнення злочинного результату у вигляді отримання прибутку.

До вказаної злочинної організації вирішили залучити наближених до них осіб, а саме: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Останні бажаючи систематично отримувати грошові кошти за незаконну діяльність пов`язану із незаконним заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки, погодились на вказану пропозицію та вступили до злочинної організації.

Незаконна діяльність полягає в створенні та організації діяльності на території Київської області, а також інших регіонах України, так званих офісів « ІНФОРМАЦІЯ_6 », працівники яких, з використанням офіційних міжнародних криптовалютних бірж таких як « Bybit », « KuCoin » та інших, під приводом отримання заробітку за тестування мережі криптовалют «EOS», «WAX» («WAXP»), шляхом введення в оману осіб, схиляють їх до проведення певного алгоритму операцій з переказу придбаної криптовалюти на заздалегідь створені останніми криптовалютні гаманці.

У подальшому до вказаної злочинної організації вступили ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_18 ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_19 ІНФОРМАЦІЯ_14 , ОСОБА_20 ІНФОРМАЦІЯ_15 , ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_16 , ОСОБА_22 ІНФОРМАЦІЯ_17 , ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_19 , які виконували як управлінські функції щодо роботи вказаних «Call-центрів», так і пошуку потенційних потерпілих через інформаційну мережу Інтернет.

В ході досудового розслідування достовірно встановлені факти вказаної діяльності зазначеної групи осіб, а саме вчинення шахрайських дій відносно громадян Республіки Молдова.

Так, в період часу з 12.02.2024 по 23.02.2024 учасник вказаної злочинної організації ОСОБА_19 , після надання потерпілому ОСОБА_26 недостовірної інформації з приводу проведення останнім тестування мереж криптовалют, ввівши останнього в оману та схиливши до співпраці заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_26 на суму 1500 доларів США, чим завдав матеріальну шкоду на суму

56957 гривень, згідно офіційного курсу валют Національного банку України станом на 23.02.2024.

Крім цього, в період часу з 04.04.2024 по 08.04.2024, інший учасник вказаної злочинної організації ОСОБА_21 , в аналогічний спосіб, заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_27 на суму

713 доларів США, що згідно офіційного курсу валют Національного банку України станом на 08.04.2024 становить 27695 гривень 56 копійок.

Також, в період часу з 03.04.2024 по 15.04.2024 учасник вказаної злочинної організації, ОСОБА_20 , шляхом введення в оману потерпілої ОСОБА_28 щодо тестування мереж криптовалют та отримавши доступ до електронного гаманця потерпілої, без її згоди, здійснив купівлю та переказ криптовалюти на загальну суму 617 доларів США на підконтрольний йому електронний гаманець, спричинивши потерпілій ОСОБА_28 матеріальну шкоду на вказану суму, що відповідно до офіційного курсу валют Національного банку України станом на 15.04.2024 становить 24309 гривень 18 копійок.

Отримані у заначений спосіб грошові кошти учасниками злочинної організації перераховувались на підконтрольні електронні гаманці та у подальшому використовувались для особистого збагачення.

Дана інформація підтверджують допитами потерпілих ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , допитами свідків ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , оглядами акаунтів криптобірж потерпілих, оглядами акаунтів «Telegram» потерпілих та іншими матеріалами в їх сукупності.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що автомобілем марки «LEXUS LX 600», 2023 року випуску, чорного кольору, н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , підозрюваний

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , користувався на постійній основі, фактично будучи його власником, тим самим приховуючи від правоохоронних органів свої статки здобуті злочинним шляхом, які незаконно отримувалися від проведення ним протиправної діяльності, яка полягає в систематичному вчиненні ряду тяжких злочинів - шахрайств.

Старшим детективом відділу детективів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_31 17.07.2024 винесено постанову про визнання речовими доказом автомобіля марки «LEXUS LX 600», 2023 року випуску, чорного кольору, н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , відповідно до ст. 98 КПК України а саме, є достатні підстави вважати, що вказаний транспортний засіб набутий протиправним шляхом.

Вказав, що згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення можливої конфіскації майна, як виду кримінального покарання, оскільки ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів за які передбачене покарання у виді конфіскації майна.

Незастосування такого заходу забезпечення як накладення арешту на майно може призвести до його знищення, приховання, псування, перетворення, відчуження у зв`язку із чим буде неможливо досягти завдань кримінального провадження передбачених ст. 2 КПК, забезпечення можливого кримінального покарання у виді конфіскації майна та спеціальної конфіскації як заходу кримінально-правового характеру.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав зазначених у клопотання.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України, володілець майна про розгляд клопотання прокурора про накладення арешту на майно не повідомлявся.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до

ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами, згідно постанови від 17.07.2024, а також може бути предметом конфіскації, яка передбачена за вчинення кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 255 КК України, у можливій причетності до яких підозрюється ОСОБА_9 .

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку

ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є речовими доказами.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених главою 17 розділу ІІ

КПК України, на які може бути накладено арешт.

При цьому, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Тож, слідчий суддя погоджується з клопотанням прокурора про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що автомобіль марки

«LEXUS LX 600», 2023 року випуску, чорного кольору, н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частини другої статті 170 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі

ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534

КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001056 від 12.12.2023, за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 255 КК України, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: автомобіль марки «LEXUS LX 600», 2023 року випуску, чорного кольору, н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який відповідно до реєстраційної картки на транспортний засіб зареєстрований за ОСОБА_33, ІНФОРМАЦІЯ_20 , володіння і користування яким здійснює підозрюваний ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з метою забезпечення збереження речових доказів, можливої конфіскації, як виду кримінального покарання, шляхом заборони відчуження, користування, розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих (детективів), прокурорів, які входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні № 0001056 від 12.12.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_32