Провадження №: 1-кп/336/1196/2024
У Х В А Л А

іменем України

16 серпня 2024 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Оріхів Запорізької області, який є громадянином України, має середню технічну освіту, який зареєстрований проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000095 від 04.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та недостатність інших запобіжних заходів.

Прокурор підтримав клопотання,

Обвинувачений та захисник просили обрати менш суворий запобіжний захід, зазначаючи, що ОСОБА_4 є воєнним пенсіонером, інвалідом ІІ групи, який потребує лікування, має легальний дохід у виді пенсії. Обвинувачений зазначив, що має близьких осіб, однак вони виїхали до Польщі, адже домівка знаходиться в районі, близькому до бойових дій.

Заслухавши аргументи учасників судового засідання, суд доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Виходячи із змісту ч.ч. 3-5 ст. 199 КПК України при продовженні строку дії запобіжного заходу мають бути встановлені достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Як вбачається із змісту клопотання та реєстру матеріалів досудового розслідування, ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 23.06.2024 на стадії досудового розслідування кримінального провадження відносно обвинуваченого обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, - по 19.08.2024. Одночасно, як альтернативний запобіжний захід, визначено розмір застави у межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840 гривень.

Зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя, обираючи запобіжний захід, визнав доведеними наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також існування ризиків, визначених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - переховування від слідства та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, а також недостатність більш м`яких заходів для їх запобігання.

Слідчим суддею при обранні виду запобіжного заходу враховано, що досудове розслідування знаходиться на початковій стадії, органом досудового розслідування на даний час не встановлено всі обставини вчиненого кримінального правопорушення, зокрема, обставини придбання ОСОБА_4 вибухових пристроїв, речовин та боєприпасів.

Натепер досудове розслідування кримінального провадження завершено, обвинувальний акт переданий до суду.

Під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею та в ході теперішнього розгляду клопотання сторона захисту зазначала, що ОСОБА_4 є воєнним пенсіонером, інвалідом ІІ групи, який потребує лікування. Проте ці доводи сторона обвинувачення не спростувала.

З огляду на наведене суд доходить висновку, що раніше встановлені ризики існують, однак їх рівень не є настільки значним, щоб їх не можливо було усунути застосуванням іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст.194 КПК України).

Відповідно до положень ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, на думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту може запобігти встановленим ризикам, та саме вказаний запобіжний захід необхідно застосувати до ОСОБА_4 з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність яких доведена матеріалами клопотання.

Керуючись ст.ст. 314-316, 336, 351, 392, главою ІІ КПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати до суду за першим викликом;

- утриматися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії цієї ухвали до 15 жовтня 2024 року включно.

Цю ухвалу передати для виконання до відділу поліції за місцем проживання обвинуваченого, зобов`язавши вказаний орган негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суд.

Роз`яснити обвинуваченому, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1