Справа № 681/1518/23
Провадження 1-в/681/33/2024
У Х В А Л А

іменем України

21.10.2024 року м.Полонне

Полонський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника органу пробації ОСОБА_4 ,

засудженого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Полонному справу за поданням провідного інспектора Шепетівського районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» у Хмельницькій області для вирішення питання про приведення вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023 у відповідність до закону щодо засудженого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України,

в с т а н о в и в:

30.09.2024 провідний інспектор Шепетівського районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» у Хмельницькій області звернувся в суд із поданням про приведення вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023 відносно засудженого ОСОБА_5 у відповідність до закону.

Подання мотивоване тим, що відповідно положення ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення в редакції Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18.07.2024 (далі в редакції ЗУ № 3886-IX), який набрав чинності 09.08.2024, декриміналізовано викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість вкраденого становить до 3028 грн.

Вказує, що згідно вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023 ОСОБА_5 засуджено за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі та згідно ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання з випробуванням тривалістю 2 роки.

Згідно вироку суду, вартість викраденого ОСОБА_5 майна складає 1753 грн 92 коп., що, враховуючи викладені вище норми законодавства України, виключає (скасовує) кримінальну відповідальність за ст. 185 КК України. Тому просить подання задовольнити.

В судовому засіданні представник органу пробації просив суд задовольнити подання.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення подання та звільнення засудженого ОСОБА_5 від покарання, призначеного вироком суду.

Засуджений ОСОБА_5 у судовому засіданні подання підтримав, просив його задовольнити.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до такого висновку.

Скасування караності діяння означає його декриміналізацію (повну або часткову), яка може бути досягнута шляхом: 1) виключення з чинного Кримінального кодексу певної статті (частини статті) Особливої частини Кодексу; 2) внесення до диспозиції статті (частини статті) Особливої частини КК певних змін; 3) внесення змін до норм Загальної частини КК; 4) внесення змін до інших нормативно-правових актів, зокрема, Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вказана в ч. 2 ст. 74 КК України підстава застосовується у випадках, коли особу вже засуджено за вчинення діяння.

Звільнення від відбування покарання на підставі ч. 2 ст. 74 КК України можна застосувати лише після набрання законної сили обвинувальним вироком суду - засудження особи незалежно від того, відбуває вона покарання чи ні (наприклад, звільнена від відбування покарання з випробуванням на підставі ст. 75 КК України чи виконання вироку відстрочене ст. 536 КПК України. При цьому законом передбачено негайне звільнення особи від відбування покарання. Слід зазначити, що вказана підстава є обов`язковою для застосування судом. Передумовою для початку провадження щодо звільнення засудженого від відбування покарання за ч. 2 ст. 74 КК України завжди є прийняття і набрання чинності спеціальним законом, яким усувається караність діяння, за яке особу засуджено. Він є передумовою або правовою підставою ініціювання, розгляду питання та прийняття рішення про застосування звільнення від покарання щодо конкретної особи. Така процедура завершується прийняттям конкретного процесуального рішення судом.

Судом встановлено, що засуджений перебуває на обліку у Шепетівському районному секторі № 3 філії Державної установи «Центр пробації» у Хмельницькій області за вироком Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023, яким ОСОБА_5 засуджено за вчинення злочину, перебаченого ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільненого від відбування покарання з випробуванням тривалістю на 2 роки, з покладенням на нього обов`язків, передбачених п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України.

Вирок набрав законної сили 09.01.2024. Загальна сума завданої матеріальної шкоди за даним вироком становить 1753 грн 92 коп.

Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 2-4, 6, 7 (крім клопотання про припинення примусового лікування, яке подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться установа або заклад, в якому засуджений перебуває на лікуванні), 13-1, 14 ч. 1 ст. 537 цього Кодексу.

Згідно п.13 ч.1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених ч. 2 і 3 ст. 74 Кримінального кодексу України.

Відповідно до положення ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення в редакції Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18.07.2024, який набрав чинності 09.08.2024, декриміналізовано викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковиний мінімум доходів громадян - це грошова сума розміром 17 гривень, встановлена пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, яка застосовується при посиланнях на неоподаткований мінімум доходів громадян в законах або інших нормативно-правових актах, за винятком норм адміністративного та кримінального законодавства у частині кваліфікації злочинів або правопорушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 1 п. 1 ст. 169 Розділу IV Податкового кодексу України та цією ж нормою визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Неоподаткований мінімум доходів громадян у розмірі податкової соціальної пільги з 01.01.2023 року складав 1342 грн ( 2684 грн - розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2023 х на 50 %) . Тобто два неоподатковуваних мінімуму доходів громадян за цей період складають суму в розмірі: 1342 х2=2684 грн.

Згідно з даними вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023, ОСОБА_5 19.10.2023 викрав майно, загальна вартість якого складає 1753 грн 92 коп., що станом на день крадіжки складає суму, меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (менше 2481 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Таким чином, на засудженого ОСОБА_5 розповсюджується дія Закону України № 3886-IX від 18.07.2024, який набрав чинності 09.08.2024, яким декриміналізовано викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, тому суд приходиться до висновку про наявність законних підстав для задоволення подання.

Частиною 2 ст. 74 КК України (в ред. ЗУ № 3886-IX від 18.07.2024), передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Керуючись ст. ст. 369, 376, 537, 539 КПК України, ч. 1 ст. 5, ч. 2 ст. 74 КК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Подання інспектора пробації Шепетівського районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» у Хмельницькій області про приведення у відповідність із законом вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023 щодо засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від призначеного вироком Полонського районного суду Хмельницької області від 07.12.2023 покарання за ч. 4 ст. 185 КК України у виді 5 років позбавлення волі, із звільненням від відбування покарання згідно зі ст. ст. 75, 76 КК України з іспитовим строком на 2 роки з покладенням на нього судом обов`язків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України, на підставі ч. 2 ст. 74 КК України, у зв`язку з усуненням законом караності діяння, за яке особу засуджено.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1