У Х В А Л А

Іменем України

28 жовтня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві подання фахівця ІІ категорії Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 , погоджене заступником начальника Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Архангельська, рф, громадянина України, відома адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

про приведення судового рішення у відповідність до вимог закону у зв`язку з усуненням законом караності діяння, -

ВСТАНОВИВ:

Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 23 червня 2022 року ОСОБА_6 засуджено за ч.2 ст.15, ч.4 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді 5 /п`яти/ років позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75, 76 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком на 3 /три/ роки.

Фахівець ІІ категорії Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 звернулась до суду з поданням про приведення судового рішення стосовно ОСОБА_6 у відповідність до вимог закону у зв`язку з усуненням законом караності діяння.

Подання мотивує тим, що Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-IX (далі - Закон №3886-ІХ), який набрав чинності 09.08.2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення. Причому, визначаючи два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, треба виходити із того його розміру, який діяв на момент вчинення діяння (тобто, до 2481 грн, якщо крадіжку було скоєно у 2022 році).

Тобто, з 09.08.2024 року змінився розмір вартості викраденого майна, який визначає кримінальну відповідальність за такі дії.

Отже, внесені законодавцем зміни до КУпАП України є зміною кримінального законодавства України, які призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону №3886-ІХ має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Суд звертає увагу, що хоча нормами чинного КПК України не передбачено такої процесуальної дії, як «приведення судового рішення у відповідність до закону», разом з тим правове обґрунтування, яке міститься у поданні, свідчить, що орган пробації порушує питання про звільнення засудженого від призначеного покарання на підставі ч.2 ст. 74 КК України та п. 13 ч.1 ст. 537 КПК України.

Зі змісту вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 23.06.2022 року вбачається, що ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 185 КК України, 17.04.2022 року, розмір завданого матеріального збитку в загальному склав 523 гривні 82 копійки. Таким чином, враховуючи положення Податкового кодексу України та Закону №3886-ХІ «Про внесення змін до КУпАП та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», розмір вартості викраденого майна становить менше 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, передбачених санкцією ч.2 ст. 51 КУпАП, та тягне за собою адміністративну відповідальність.

Фахівець ІІ категорії Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області та засуджений в судове засідання не з`явились, про час та день судового засідання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Клопотань про відкладення судового засідання не направляли.

Відповідно до ч.5 ст. 539 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду у їх відсутність.

Прокурор в судовому засіданні подання підтримала та просила його задовольнити.

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Так, судом встановлено, що згідно з вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 23.06.2022 року, ОСОБА_6 17.04.2022 року вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 185 КК України, розмір завданого матеріального збитку в загальному склав 523 гривні 82 копійки.

Частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення (у редакції Закону України № 3886-ХІ від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09.08.2024 року), передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 5 Підрозділу 1 Розділу XX Податкового кодексу України визначено, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп.169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року у розмірі 2481 гривень.

Відповідно, 50 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб установленого на 1 січня 2023 року становить 1240,5 гривень.

Із зазначеного вбачається, що з 09.08.2024 особа підлягає адміністративній, а не кримінальній відповідальності за крадіжку, вчинену у 2022 році, якщо вартість викраденого майна не перевищує 2481 гривню. Викладене узгоджується з постановою Верховного Суду від 22 серпня 2024 року (справа №567/507/23, провадження № 51-7110км23) та постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року (справа № 278/1566/21, провадження № 51-2555кмо24).

Натомість, вартість майна, викраденого ОСОБА_6 , становила 523,82 гривень.

За приписами ч.1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (ретроактивний аспект).

Відповідно до частин 1, 6 ст. 3 КК України законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Отже, відповідні зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення, зокрема, якими визначається максимальний поріг для кваліфікації діяння особи як адміністративного правопорушення, є зміною кримінального законодавства України із всіма наступними наслідками, в тому числі в частині їх зворотної дії у часі.

Частиною 2 ст. 74 КК України передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого усунена законом, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що подання підлягає задоволенню, оскільки Законом №3886-ІХ підвищилась межа, з якої настає кримінальна відповідальність за крадіжку, тому вказані обставини є підставою для звільнення засудженого ОСОБА_6 від призначеного судом покарання за ч.2 ст. 74 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 537, 539 КПК України, ст. 74 КК України, суд

УХВАЛИВ:

Подання фахівця ІІ категорії Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 , погоджене заступником начальника Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , - задовольнити.

ОСОБА_6 , засудженого вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 23 червня 2022 року за ч. 2 ст. 15, ч.4 ст. 185, ст. 75, ст. 76 КК України, - звільнити від призначеного покарання, у зв`язку із усуненням караності діяння.

Особову справу повернути до Деснянського районного відділу з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_1