УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«22» липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого, в порядку ст. 303 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

«02» липня 2024 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого.

Як вбачається з тексту скарги (з врахуванням заяви про уточнення прохальної частини скарги на бездіяльність слідчого), представник скаржника / заявника просить слідчого суддю: визнати бездіяльністю слідчого Солом`янського управління поліції ГУНП у місті Києві щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України і невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви ОСОБА_4 ; зобов`язати уповноважену особу слідчого Солом`янського управління поліції ГУНП у місті Києві відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань і невідкладно зареєструвати подану ОСОБА_4 заяву від 14.05.2024 за ЄО №19104 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства по факту вчинення кримінального правопорушення ознаки складу якого передбачені ч. 1 ст. 126 КК України, за фактом підроблення банківських документів та посвідчення волонтера ч. 4 ст. 358. ч. 2 ст. 200 КК України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 . Адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , за фактом введення суду в оману відносно його представника ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді від 05 липня 2024 року було відкрито провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , у частині оскарження бездіяльності слідчого Солом`янського управління поліції ГУНП у місті Києві, призначено судовий розгляд скарги о 12 год. 30 хв. 16 липня 2024 року в залі суду за адресою: місто Київ, вул. Грушецька, 1.

В судове засідання скаржник та її представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином. Від представника скаржника на адресу суду надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку.

Особа, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не прибула, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, своїм правом надати пояснення по суті скарги не скористалася.

Внаслідок відсутності технічної можливості забезпечити участь представника скаржника в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку розгляд скарги було відкладено на 15 год. 00 хв. 22 липня 2024 року.

В судове засідання призначене на 22 липня 2024 року представник скаржника - адвокат ОСОБА_3 з`явилась, скаргу підтримала, пояснила, що в Святошинському управлінні поліції ГУНП м. Києва здійснюється досудове розслідування з приводу домашнього насильства. ОСОБА_4 звернулась до Святошинського УП ГУНП у м. Києві з заявою щодо підробки документів, яка була ними відправлена за територіальністю до Солом`янського УП ГУНП м. Києва, яке листом повідомило ОСОБА_4 , що заява була перевірена без реєстрації в ЄРДР, кримінальне правопорушення внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань не було в порушення вимог ст. 214 КПК України. У зв`язку з чим просила скаргу задовольнити.

Особа, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання повторно не прибула, про час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, своїм правом надати пояснення по суті скарги не скористалася.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Таким чином, обов`язок слідчого, дізнавача та прокурора невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення обумовлений фактом звернення фізичної або юридичної особи з заявою чи повідомленням про його вчинення та отримання органом досудового розслідування такої заяви чи повідомлення.

Як вбачається з матеріалів справи, заявником до скарги не додано самої заяви «від 14.05.2024 за ЄО №19104» про вчинення кримінального правопорушення з якою скаржник зверталась до відповідного Управління поліції ГУНП у місті Києві (на яку міститься посилання у скарзі), що позбавляє слідчого суддю можливості встановити зміст відповідної заяви.

До скарги також не додано будь - яких доказів отримання відповідним органом досудового розслідування заяви про вчинення кримінального правопорушення, що позбавляє слідчого суддю можливості встановити дату виникнення у відповідного органу досудового розслідування обов`язку вчинити відповідні дії в порядку та строки встановлені ч. 1 ст. 214 КПК України.

З дослідженого слідчим суддею листа Солом`янського Управління поліції ГУНП у м. Києві (№СЕД-68484-2024 від 05.06.2024 року) вбачається, що на їх адресу надійшла заява з приводу виявлення підроблення квитанції про оплату з боку гр. ОСОБА_7 , яка була розглянута відповідно до ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» (а.с. 9).

Будь - яких інших доказів матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 року (справа № 556/450/18), у якій зазначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь - які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Однак, у зв`язку з ненаданням скаржником слідчому судді заяви з якою вона звернулась до органу досудового розслідування, слідчий суддя позбавлений можливості встановити її зміст та наявність відповідних даних, передбачених ч. 5 ст. 214 КПК України.

Таким чином, матеріали справи не містять у собі доказів бездіяльності слідчого Солом`янського управління поліції ГУНП у місті Києві щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України і невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви ОСОБА_4 від 14.05.2024 за ЄО №19104.

Враховуючи те, що положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 року, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити в даній ухвалі про можливість її апеляційного оскарження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 26, 60, 214, 303, 306 - 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1