Справа № 645/1516/23
Провадження № 1-кп/645/50/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Харкові кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст. 307 КК України,-

встановив:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться вказана кримінальна справа.

Під час досудового розслідування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який востаннє продовжено ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 01.08.2024 р. на строк до 29.09.2024 року.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу згідно положень ст.331 КПК України, прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник обвинуваченого ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо заявленого клопотання прокурора та просили про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

Статтею 194 КПК України визначено, що підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжні заходи як заходи процесуального примусу застосовуються до обвинуваченого з метою запобігти можливості приховатися від слідства і суду, перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні та здійсненню правосуддя, а також запобігти спробам продовжити злочинну діяльність і полягають у обмеженні свободи пересування (ст. 177 КПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років. Дані про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого в матеріалах справи відсутні, крім того, обвинувачений не має постійного місця мешкання.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування.

Крім того, судом враховується багатоепізодність кримінальних правопорушень у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , з урахуванням конкретних обставин вчинення кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, суд вважає, що у цьому судовому провадженні є наявним суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченому переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.

Таким чином, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилався прокурор, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який не може перевищувати 60 днів, із розміром раніше встановленої судом застави.

Разом з тим, положеннями чинного КПК України не встановлено граничного строку дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки згідно з частиною 4 статті 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язані визначати дату закінчення дії ухвали лише в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту.

З огляду на викладене, а також те, що ухвалою суду при розгляді даного клопотання вирішується лише питання продовження строку тримання під вартою, то застава, визначена ухвалою суду від 19.02.2023 продовжує свою дію до закінчення тримання особи під вартою або набрання вироком законної сили і обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тобто в ухвалі суду від 19.02.2023 року.

Таким чином, суд вважає необхідним зазначити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу, сума якої визначена в ухвалі суду від 19.02.2023 року, до спливу терміну тримання під вартою ОСОБА_4 ..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 315 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовільнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 23 листопада 2024 року включно.

Строк дії ухвали встановити до 23.11.2024 року включно.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу, сума якої визначна в ухвалі суду від 19.02.2023 р. (справа № 645/573/23, провадження № 1-кс/645/186/23), до спливу терміну тримання під вартою ОСОБА_4 .

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Ухвала протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Головуючий - суддя ОСОБА_1