Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3979/24

Номер провадження: 1-кс/511/1084/24

08.11.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів) розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бравіча Каларашського району Республіки Молдова, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 13 серпня 2024 року приблизно о 16:00 годині ОСОБА_5 знаходився в будинку за місцем мешкання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де лежав на ліжку, коли в цей час до його будинку зайшла сусідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та нічого не пояснюючи вдарила його палицею по тулубу.

ОСОБА_5 підвівся з ліжка вихватив з рук ОСОБА_8 палицю та викинув в сторону.

Надалі, 13 серпня 2024 року о 16:05 ОСОБА_5 знаходячись в кімнаті житлового будинку, за місцем мешкання, реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, наблизився до ОСОБА_8 , та з метою нанесення тілесних ушкоджень, спричинив необережне тяжке тілесне ушкодження потерпілій ОСОБА_8 , шляхом нанесення останній навмисного одного удару правою рукою в область обличчя, від якого ОСОБА_8 впала та вдарилася головою, отримавши наступні тілесні ушкодження: синців обличчя та правої лобно-тім`яної ділянки голови; закриті переломи тіла, лівих відділів дужки, лівого поперечного відростка шостого шийного хребця зі зміщенням уламків; переломи лівих поперечних відростків п`ятого та сьомого шийних хребців із зміщенням уламків; виражений травматичний стеноз хребетного каналу на рівну шостого та сьомого шийних хребців, що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

В подальшому, 24 жовтня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за статтею 128 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням від 13.08.2024 до чергової частини ВП №2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеської області зі служби 102; протоколом прийняття заяви від 14.08.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події від 15.08.2024; протоколом допиту ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.08.2024; оглядом, визнання та долучення речових доказів до матеріалів кримінального провадження від 15.08.2024; ухвалою слідчого судді Фрунзівського районного суду Одеської області від 16.08.2024 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно; постановою про зміну підслідності від 23.08.2024; висновком судово медичної експертизи від 22.10.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами.

При цьому, слідчим та прокурором в ході проведення досудового розслідування було встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування/суду; незаконно впливати на свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому з метою запобігання встановленим ризикам, вважають доцільним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки на їх думку інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки ризики не обгрунтовані, з дня повідомлення про підозру ОСОБА_5 виконує покладені на нього обов`язки та не порушує їх.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000055 від 14 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі прокурором доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного кримінального правопорушення та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризику, передбаченого статтею 177 КПК України, зокрема: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Інші ризики є недоведеними та необгрунтованими, оскільки дійсно, як слушно зауважив захисник підозрюваного, з дня повідомлення про підозру, 24 жовтня 2024 року, матеріали клопотання не містять жодних відомостей, що ОСОБА_5 порушував обов`язки, які покладенні на нього як підозрюваної особи.

Відповідно до частини 4 статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На підставі викладеного, врахувавши обставини при застосуванні запобіжного заходу, передбаченні статтею 178 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором не доведено про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеному ризику.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 202, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128 КК України відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, в межах строків досудового розслідування, тобто до 24 грудня 2024 року (включно), з покладенням на нього наступних обов`язків:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом;

-не відлучатися з села Кошарка Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утриматись від спілкування з потерпілою.

Підозрюваному письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий (частина 3 статті 179 КПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення

Слідчий суддя: ОСОБА_1