Справа № 645/5745/24
Провадження № 1-кс/645/1416/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000348 від 08.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000348 від 08.08.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 01.08.2024 о 12:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 . шахрайським шляхом заволодів мобільним телефоном Mi 9T, який належить ОСОБА_4 , 1988 р.н. Під час досудового розслідування дізнавачем СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 було доручено працівникам СКП провести допит потерпілого ОСОБА_4 . Під час допиту потерпілий пояснив, що 01.08.2024 року знаходився вдома коли до вікна його квартири, зі сторони вулиці, підійшов ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та під час бесіди з ОСОБА_6 останній попросив у потерпілого мобільний телефон, щоб подзвонити на що потерпілий погодився та передав мобільний телефон Xiaomi Mi 9T ОСОБА_6 та продовжив займатися своїми справами. Поки потерпілий займався своїми справами, ОСОБА_6 знаходячись на вулиці почав дзвонити та в ході розмови відійшов від місця спілкування з потерпілим у невідомому напрямку. Відомості за даним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2024 року за № 0000348 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 було закладено вищевказане майно до ломбарду « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та 24.09.2024 року було викуплене та передане співробітникам СКП під розписку. Після вказаних дій слідчим СВ ВП №2 ХРУ №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , було проведено огляд мобільного телефону Xiaomi Mi 9T imei: 1) НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ) НОМЕР_3 в ході якого було встановлено відповідність номерних знаків imei з тим, що вказані у відповіді на запит 09.08.2024 року від ломбарду «Найкращий».

Метою накладення арешту у даному випадку є забезпечення збереження речового доказу. Оскільки у разі не запобігання ризикам відчуження та розпорядження вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення. Окрім того, з метою всебічного, повного та об`єктивного проведення досудового розслідування під час досудового розслідування може виникнути необхідність у призначенні ряду експертизи об`єктами дослідження яких буде зазначене тимчасово вилучене майно.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, через канцелярію подав заяву, у якій клопотання підтримав та просив проводити розгляд справи без його участі.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся.

Враховуючи обмежені строки розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд клопотання за відсутності власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.08.2024 року за №0000348за ознаками ч. 2 ст. 190 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за заявою від 24.09.2024 року в ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області видав мобільний телефон марки «Xiaomi» Mi 9, imei: 1) НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ) НОМЕР_3 .

Згідно з відповіддю ПТ «НАЙКРАЩИЙ ЛОМБАРД» ОСОБА_6 , 01.12.1990 року користувався послугами ломбардного відділення ПТ «Найкращий ломбард» ОСОБА_8 і Компанія», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та укладав договір фінансового кредиту предметом якого був смартфон XIAOMI Mi 9t 6 ОЗУ/64.

24.09.2024 року слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд предметів, об`єктом якого був мобільний телефон ТМ «Xiaomi» Mi 9Т» imei: 1) НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ) НОМЕР_3 . Під час огляду встановлено IMEI телефону, проведено огляд галереї з фотозображеннями.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 24.07.2024 року мобільний телефон ТМ «Xiaomi» Mi 9Т» imei: 1) НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ) НОМЕР_3 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000348 від 08.08.2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказане у клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000348 від 08.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, видане під час досудового розслідування, а саме: мобільний телефон «Xiaomi Mi 9T imei: 1) НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ) НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Передати майно, на яке накладено арешт даною ухвалою, на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_3 ).

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1