Справа № 308/9101/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області в порядку статті 303 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, із на бездіяльність слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області в порядку статті 303 КПК України.

Адвокат вказує на те, що предметом цієї скарги є протиправна бездіяльність слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні передбачених частиною п`ятою статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК України) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання 14 травня 2024 року мого повідомлення про вчинення кримінального правопорушення службовою особою управління Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради.

Так, 14 травня 2024 року нею було за номером «102» викликано слідчо-оперативну групу Ужгородського РУП на територію земельної ділянки з кадастровим номером :41:001:0600 за адресою АДРЕСА_1 , і під час огляду місця події складено власноруч і подано повідомлення про кримінальне правопорушення щодо ймовірних кримінально карних дій службових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради із попередньою кваліфікацією за частиною першою статті 364 КК України, яке внесено до ЄО за №8437, про що надає докази.

У скарзі вказано на те, що всупереч вимогам частини першої статті 214 КПК України, як свідчить інформація, отримана із спілкування з службовими особами Ужгородського РУП, відомості за повідомленням ОСОБА_3 , не внесено до ЄРДР.

На підставі статті 55 Конституції України, статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», частини першої статті 6, статті 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (м. Рим, 1950 рік), керуючись статтями 303, 304 КПК України, заявник просить слідчого суддю: витребувати у Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області матеріали заяви №8437 від 14 травня 2024 року разом із відеоматеріалами з нагрудних камер працівників поліції; визнати протиправною бездіяльність слідчого, дізнавача Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинене кримінальне правопорушення, що містилися у її заяві від 14 травня 2024 року; зобов`язати службову особу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, уповноважену на внесення відомостей за заявами до ЄРДР, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості на підставі повідомлення ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 14 травня 2024 року.

Заявник у судове засідання не з`явилася про дату та час розгляду скарги повідомлена належним чином, разом із тим, подала заяву в якій просить проводити розгляд скарги за її відсутності.

Представник (уповноважена особа, слідчий) ГУНП в Закарпатській області в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду скарги повідомлений належним чином, заяв та клопотань не надходило.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, доходить наступного висновку:

Слідчим суддею встановлено, що 14 травня 2024 року мною було за номером «102» викликано слідчо-оперативну групу Ужгородського РУП на територію земельної ділянки з кадастровим номером :41:001:0600 за адресою АДРЕСА_1 , і під час огляду місця події складено власноруч і подано повідомлення про кримінальне правопорушення щодо ймовірних кримінально карних дій службових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради із попередньою кваліфікацією за частиною першою статті 364 КК України, яке внесено до ЄО за №8437.

Адвокатом ОСОБА_3 04.06.2024 до матеріалів скарги додано копію письмового повідомлення про кримінальне правопорушення від 14.05.2024, дена ст. 3 міститься підпис відповідальної особи, що отримала повідомлення про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 .

Окрім того, як вбачається зі змісту скарги звернення до поліції здійснювалося у спосіб звернення за номером «102», та було викликано слідчо-оперативну групу Ужгородського РУП.

Так, станом на день звернення із вказаною скаргою до слідчого судді, пройшло більше ніж 24 години, з моменту отримання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області письмового повідомлення про кримінальне правопорушення від 14.05.2024. Проте відомості щодо вчиненого кримінального правопорушення за вказаною заяво про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено та досудове розслідування за вказаним фактом не розпочато. Підтвердження зворотнього, до матеріалів справи не надано і на день розгляду вказаної скарги також.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з частиною 1 статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 вказаної норми здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

У разі виявлення ознак кримінального правопорушення на морському чи річковому судні, що перебуває за межами України, досудове розслідування розпочинається негайно, відомості про нього вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань за першої можливості.

Відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях.

Таким чином, положення зазначеної статті зобов`язують внести відомості до ЄРДР невідкладно після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення. Застереження щодо «обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» стосується не заяви чи повідомлення, а самостійного виявлення слідчим чи прокурором таких обставин з будь-якого іншого джерела, аніж заява чи повідомлення.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного винного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що у кожному окремому випадку, особа, на яку законом покладено обов`язок внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, такі відомості зобов`язана внести до реєстру та розпочати досудове розслідування.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298 також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження (стаття 22 КПК України) відносно подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи те, що доказів внесення відомостей за заявою до ЄРДР суду не надано, жодних заперечень стосовно поданої скарги до суду не надходило, вважаю, що особа, яка прийняла зазначену вище заяву про кримінальне правопорушення не виконала вимоги частини 1статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин та ознак кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Звертаючись до слідчого судді із даною скаргою, заявник просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за заявою, тобто в порядку ст. 214 КПК України. Таким чином приходжу до висновку про необхідність задоволення скарги в цій частині.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1--1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З наведеного слідує, що у вказаній нормі не зазначено те, що слідчий суддя має при ухваленні відповідного рішення за результатами розгляду скарги, визнавати протиправними дії відповідної посадової особи.

При вирішені питання по вимозі скарги, слідчий суддя враховує, що заявником не наведено, а у слідчого судді відсутні дані, який конкретно слідчий, уповноважена особа мала здійснити відповідну дію та не здійснила.

За частиною 2 ст.307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно п.1 до ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

За таких обставин враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст.306-307,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області в порядку статті 303 КПК України задовольнити частково.

Зобов`язати службову особу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, уповноважену на внесення відомостей за заявами до ЄРДР, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості на підставі повідомлення ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 14 травня 2024 року, у відповідності до вимог ст. 214 КПК України.

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1