У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 серпня 2024 року м. Ужгород
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із даним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06.12.2023 року, оскільки більш точний час встановити не виявилось за можливе, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, направлений на створення злочинної організації, керівництво такою організацією, участь у злочинній організації, а також організацію заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), в умовах воєнного стану, здійснення незаконних операцій, з використанням електронно-обчислювальної техніки, у складі злочинної організації.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 встановив зв`язки з особами, які схильні вчиняти злочини шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в результаті чого з`ясував про способи та методи заволодіння чужим майном.
Усвідомлюючи, що досягти мети незаконного збагачення шляхом вчинення вказаних дій він самостійно не зможе, ОСОБА_5 розробив план злочинної діяльності.
Діючи на виконання розробленого злочинного плану ОСОБА_5 , з цією метою залучив до участі у злочинній організації ряд осіб, зокрема: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, які мали виконувати визначені ролі, спрямовані в цілому на реалізацію вказаного злочинного плану, відомого усім учасникам злочинної організації та розподілив ролі між ними.
У період з грудня 2023 року по червень 2024 року, створена ОСОБА_5 , злочинна організація вчинила ряд особливо тяжких злочинів, зокрема діями учасників злочинної організації громадянам Угорщини спричинено майнової шкоди, а саме: Сабо (Szabo Dorottya) на загальну суму 9 850 000 форинтів (922 733, 91 гривень); Міхай Орбан (Orban Mihaly) - 10 947 020 форинтів (1 021 491, 69 гривень); Іштван Кьо (Koo Istvan) - 3 970 000 форинтів (369 580, 8 грн.); Міклош Панкотаї (Pankotai Miklos) - 1 000 000 форинтів (93 093, 40 гривень); Золтан Польц (Polcz Zoltanne) - 28 462 000 форинтів (2 649 624, 37 гривень); Конрадне Фодор Зузанна (Konradne Fodor Zsuzsanna) 3 645 000 форинтів (335 796, 14 гривень); Баранине Ердеі Марта (Baranyine Erdei Marta) - 3 900 000 форинтів (359 765, 32 гривень); Йожеф Сабо (Szabo Jozsef) - 11 479 000 форинтів (1 055 200, 63 гривень); Біхалне Юхас Нора (Bihalne Juhasz Nora) - 1 850 000 форинтів (що згідно курсу НБУ становить 169 894, 66 гривень.); Молнар Маріанна (Molnar Marianna) - 6 000 000 форинтів (551 267, 91 гривень); Сабо Іштван Йожеф (Szabo Istvan Jozsef) - 14 900 000 форинтів (1 372 664, 63 гривень); ОСОБА_24 (Pappne Hruscsak Erzsebet) - 4.980.000 форинтів (464 244, 76 гривень); Адам Тот Меніхерт (Toth Menihert Adamne) - 4 980 000 форинтів (464 244, 76 гривень); ОСОБА_25 (Kiss Anna) - 2 987 621 форинтів (274 496, 60 гривень); ОСОБА_26 (Csaszine Deak Dorottya) - 7 980 400 форинтів (722 123, 18 гривень); ОСОБА_27 (Votisky Peter) - 23 500 000 форинтів (2 159 132, 67 гривень); Белан Хефлінгер (Hoflinger Belane) - 2 970 000 форинтів (277 137, 55 гривень).
03.06.2024 року ОСОБА_7 затримано у порядку ст. ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.
Разом з тим, відповідно до санкції кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.
Окрім того, відповідно до реєстраційної картки транспортних засобів у ОСОБА_7 перебуває у власності автомобіль марки «ВАЗ 211440», д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .
З урахуванням наведеного, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, а також враховуючи, що існує необхідність позбавлення можливості відчуження власником чи третіми особами зазначеного майна, слідчий у клопотанні просить накласти арешт на вказане майно, шляхом заборони відчуження та розпорядження таким.
Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, однак подав через канцелярію суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує, просить задовольнити.
Власник майна підозрюваний ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином. Однак від його захисника адвоката ОСОБА_28 через канцелярію суду надійшла заява, в якій просить розгляд клопотання провести без його участі, проти накладення арешту на майно заперечує.
У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
03.06.2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.
Разом з тим, відповідно до реєстраційної картки транспортного засобу, підозрюваний ОСОБА_7 є власником автомобіля марки «ВАЗ 211440», д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .
Санкцією ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 190 КК України передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на певний строк з конфіскацією майна.
З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя приходить до переконання, що на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів необхідність накладення арешту на вищевказане рухоме та нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_7 з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання.
Тяжкість покарання яке загрожує підозрюваному ОСОБА_7 дає підстави вважати, що він може вдатися до дій з метою відчуження майна, з метою унеможливлення застосування до нього такого виду покарання як конфіскація майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення клопотання та арешту майна з метою забезпечення конфіскації його , як виду покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_7 , шляхом заборони відчуження та розпорядження таким майном.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на об`єкти нерухомого та рухомого майна, які належать на праві власності підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- автомобіль марки «ВАЗ 211440», д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження та розпорядження таким майном.
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали вручити слідчому, а іншим учасникам направити не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Повний текст ухвали складено та проголошено 02.08.2024 року о 10 год. 45 хв.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1