справа № 208/7454/23
№ провадження 1-кп/208/100/24
УХВАЛА

18 липня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого, судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

який обвинувачується за ст. 121 ч.1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться зазначена справа, обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого Найди, яке обґрунтовано наступним.

Найда обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, є раніше судимою особою та обвинувачується у вчиненні нового злочину під час відбуття покарання з випробуванням, що вказує на існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Також, прокурор вважає, що знаходячись на свободі ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків з метою зміни показань на свою користь.

Наведене вище, вказує на існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, і інший запобіжний захід на його думку не забезпечить виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Ризики наведені прокурором об`єктивно не підтверджені та є припущенням. Найда ніколи не переховувався від суду, тривалий час перебуває під вартою, і його належну процесуальну поведінку можливо забезпечити шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу. Обвинувачений підтримав думку свого адвоката.

Суд розглянувши клопотання, вислухав учасників судового засідання, встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у справах «Лабіта проти Італії» та інших, неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З матеріалів справи вбачається, що Найда обґрунтовано, в достатній мірі для розгляду клопотання прокурора, обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, за який чинним законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

ЄСПЛ у своєму рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має і тримання особи під вартою.

Суворість передбаченого покарання є суттєвим моментом та належним елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів, («Ілійков проти Болгарії», «Москаленко проти України»)

Найда є раніше судимою особою та обвинувачується у вчинення злочину під час відбуття у виді покарання волі з випробуванням, і на думку суду існує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Також, суд погоджується з доводами прокурора щодо наявного ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на зазначених осіб, суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання від них показань у кримінальному провадженні, згідно якої після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду, вони допитуються в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Суд вважає про доведеність існування зазначених прокурором ризиків, і на думку суду, обраний запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкриміновано Найда, саме такий його вид позбавляє можливості обвинуваченого перешкодити інтересам правосуддя, і враховуючи зазначене приходить до висновку про необґрунтованість клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на менш суворий.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 331 КПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою, продовжити строком до 15.09.2024 року, без визначення суми застави.

В задоволенні клопотання сторони захисту щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1