Справа № 359/1409/23
Провадження № 1-кс/359/1810/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань з технічною фіксацією заяву захисника ОСОБА_7 , про відвід головуючого судді ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадження №0000559, від 07.08.2021, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України,

встановив:

На розгляді Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться кримінальне провадження №0000559, від 07.08.2021, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України.

04 вересня 2024 року захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_7 подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_8 від розгляду вказаного кримінального провадження. Заяву обґрунтовано тим, що на переконання захисту, суддя ОСОБА_8 виявив свою упередженість по відношенню до сторони захисту та грубо порушив право на захист обвинуваченого ОСОБА_9 , що виключає його участь у розгляді даного кримінального провадження. У даному кримінальному провадженні в суді обвинувачений ОСОБА_9 користувався правничою допомогою двох захисників: адвоката ОСОБА_10 та адвоката ОСОБА_11 . Проте, адвоката ОСОБА_11 не викликали на судові засідання та не повідомляли про прийняті процесуальні рішення, за таких обставин вона не змогла подати до суду докази, які вважала за потрібне та прийняти участь у судових дебатах.

03.09.2024 суддя ОСОБА_8 відмовив у письмовому клопотанні адвоката ОСОБА_11 до Бориспільського міськрайонного суду про надання їй для ознайомлення матеріалів кримінального провадження та повідомлення про дату та час судового засідання, чим порушив право на захист ОСОБА_9 .

Згідно ч.1 ст.20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Згідно ст.46 КПК України одночасно брати участь у судовому розгляді можуть не більше п`яти захисників одного обвинуваченого. Захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не можу бути доручена захиснику з моменту надання документів передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Крім того, 30.07.2024 в ході розгляду даного кримінального провадження сторони завершили свої промови в судових дебатах та суд перейшов на наступну стадію судового розгляду - оголошення останнього слова. Проте, цього ж дня суддя ОСОБА_8 за власної ініціативи оголосив перерву в судовому засіданні чим порушив ст.322 КПК України, яка визначає, що судовий розгляд повинен відбуватись безперервно.

В подальшому, 03.09.2024 суддя ОСОБА_8 замість того щоб заслухати останнє слово обвинуваченого ОСОБА_9 , не ставлячи питання на обговорення сторін, з власної ініціативи повернувся на попередню стадію судового розгляду та надав слово потерпілим, а також іншим учасникам, які вже виступили в судових дебатах. Таким чином, в один день суддя ОСОБА_8 у непередбачений законом спосіб надав можливість виступу в судових дебатах потерпілим, а також відмовив у можливості виступити в судових дебатах захиснику ОСОБА_11 .

За таких обставин захист вважає, що описані вище порушення суддею ОСОБА_8 основних засад кримінального процесуального законодавства таких як забезпечення права на захист, а також змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості свідчить про упередженість судді ОСОБА_8 по відношенню до сторони захисту та намагання за будь-яку ціну покарати обвинуваченого за злочин, який він не вчиняв.

В судове засідання захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_9 вкотре не з`явилися. Про час та місце розгляду справи вдруге повідомлені належним чином. Від захисника ОСОБА_7 надійшло друге клопотання про неможливість брати участь у розгляді заяви про відвід у зв`язку з його зайнятістю в іншому процесі, а обвинуваченого ОСОБА_9 у зв`язку з поганим самопочуттям. Відповідні докази додав до клопотання.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 висловив позицію щодо можливості розгляду заяви про відвід за такої явки учасників процесу, так як інші учасники належним чином повідомленні вкотре про дату та час розгляду заяви. Висловив позицію про безпідставність наведених мотивів у заяві про відвід головуючому, вважає це процесуальним затягуванням розгляду провадження по суті, так як розгляд перебуває на стадії останнього слова обвинуваченого. Зауважив, що захисник ОСОБА_11 , знаючи про дату та час судового засідання, на нього не з`явилася, а лише подала письмове клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Доказів вважати суддю ОСОБА_8 упередженим, заява про відвід не містить, тому просив відмовити у її задоволенні.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 висловили позицію про можливість розгляду заяви про відвід за відсутності захисників та обвинуваченого, які належним чином повідомлені про день та час розгляду. Заперечили проти відводу головуючому судді ОСОБА_8 та просили відмовити у його задоволенні.

Захисник ОСОБА_11 , яка приймала участь в першому судовому засіданні про відвід, заяву підтримала в повному обсязі та просила її задовольнити з наведених в ній підстав.

Суддя ОСОБА_8 про дату, час і місце розгляду заяви про відвід повідомлений у встановленому законом порядку. На розгляд заяви про відвід не з`явився, заяв чи письмових пояснень не надав.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши заяву захисника ОСОБА_7 та його клопотання про відкладення розгляду заяви про відвід на найближчу дату 30.09.2024, матеріали кримінального провадження за № 1кп/359/153/2024, суд вважає за доцільне розглянути вказану заяву за явки учасників, які з`явилися, так як найближча дата запропонована захисником для розгляду, виходить за межі розумності строків розгляду справи по суті, враховуючи, що розгляд справи знаходиться на стадії останнього слова обвинуваченого. Крім того, неявка учасників процесу які належним чином повідомленні, не перешкоджає розгляду заяви про відвід по суті.

При вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також враховує практику Європейського суду з прав людини.

У справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (справа Пуллар проти Сполученого королівства).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (справа Ветштайн проти Швейцарії).

За змістом ст. 2, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону. У п.п. 1, 2, 4 ч. 7 ст. 56 цього Закону зазначено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів; виявляти повагу до учасників процесу.

Відповідно ч. 81 ст. КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Надаючи оцінку доводам захисника ОСОБА_7 , суддею враховується передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним та безстороннім судом, встановленим законом.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості й включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії. Визначаючи суб`єктивну складову вказаного поняття, ЄСПЛ у справі «Гаусшильдт проти Королівства Данії» вказав, що в процесі об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі, при цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» Європейський суд з прав людини визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено й гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, що можуть бути встановлені та змусити сумніватися в неупередженості судді. В рішенні у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» ЄСПЛ констатував необхідність визначення в кожній окремій справі, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, яка свідчить про небезсторонність суду.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Наведені у клопотанні захисника ОСОБА_7 обставини фактично вказують на його незгоду щодо порядку розгляду кримінального провадження, а саме не надання захиснику ОСОБА_11 ознайомитися зі матеріалами справи та надати докази, а також повернення зі стадії остатнього слова до стадії дебатів, де була надана можливість потерпілим висловити свою позицію, з власної ініціативи головуючого ОСОБА_8 . Інших змістовних доводів заява про відвід судді не містить.

Відповідно ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути завершений протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, дані обставини не дають підстав стверджувати про упередженість та необ`єктивність судді при розгляді справи.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивованим, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо відвід не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Як було встановлено судом, заява про відвід головуючому була подана на стадії останнього слова обвинуваченого 03.09.2024. В судовому засіданні в цей день головуючий ОСОБА_8 прийняв рішення повернутися із стадії остатнього слова до стадії судових дебатів з метою надання можливості виступити в судових дебатах потерпілим які з`явилися. В попередньому судовому засіданні 30.07.2024 в судових дебатах вже виступили захисник ОСОБА_7 , потерпілий ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_9 . Таким чином судове слідство вже було завершено і жодні докази на даній стадії не подаються.

Надання можливості учасникам процесу прийняти участь в судових дебатах, на переконання суду, жодним чином не свідчить про упередження судді, його дії не суперечать ні практиці Європейського суду з прав людини, ні нормам національного законодавства, а лише свідчить про надання головуючим можливість реалізувати учасникам процесу своє право прийняти участь в розгляді кримінального провадження на будь-якій стадії розгляду.

Щодо позбавлення можливості захиснику ОСОБА_11 ознайомитися з матеріалами провадження та надати докази, суд вказує на наступне.

Право на захист обвинуваченого ОСОБА_9 було забезпечено захисником ОСОБА_7 , який постійно приймав участь в судових засіданнях. Відповідно до матеріалів справи обвинувачений ОСОБА_9 не висловлював заперечення щодо неможливості проведення судового засідання за відсутності захисниці ОСОБА_11 .

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження".

Кримінальне провадження перебуває на розгляді в Бориспільському міськрайонному суді Київської області з 12.01.2022. Матеріали провадження не містять доказів, що захисниця ОСОБА_11 цікавилася суттю розгляду кримінального провадження в суді, а хотіла прийняти участь в судовому засіданні на стадії дебатів, де жодні докази не досліджуються.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що обставини зазначені у заяві адвоката ОСОБА_7 , як підстави для відводу, не можуть викликати сумнів в неупередженості, безсторонності судді ОСОБА_8 , чи свідчити про його певну особисту заінтересованість в розгляді справи. Зважаючи на це, суд приходить до висновку, що заява про відвід судді є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 75, 81, 94, 242-244 КПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. 9 Конституції України, ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст. 2, 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 , про відвід головуючого судді ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадження №0000559, від 07.08.2021, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України, відмовити.

Ухвала судді окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1