Провадження №11-сс/801/658/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

в режимі відеоконференції:

підозрюваного ОСОБА_9 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги адвоката ОСОБА_7 та адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17.08.2024 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_9 в кримінальному провадженні №0000406 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , погоджене прокурором Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів з правом внесення застави у розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 484480 грн.

Розглянувши клопотання, слідчий суддя задовольнив його, застосував відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 14.10.2024 включно та одночасно визначив заставу в розмірі 2000000 грн.

Своє рішення слідчий суддя мотивував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, та існуванням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Розмір застави слідчий суддя обґрунтував тяжкістю кримінальних правопорушень, їх характер в умовах воєнного стану, тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини, суспільним резонансом та розміром завданої потерпілим шкоди.

Вважаючи рішення слідчого судді незаконним, адвокат ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі від двадцяти до вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням відповідних обов`язків.

Апеляційну скаргу мотивує відсутністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України, та ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а також тим, що визначений слідчим суддею розмір застави є непомірний для підозрюваного. При прийнятті рішення не були враховані обставини про те, що за підозрюваним не рахується рухоме та нерухоме майно, не встановлений розмір його заробітку, доходів, проігноровано той факт, що ОСОБА_9 має постійне місце проживання у місті Вінниці, де він мешкає разом з дружиною та малолітньою донькою.

До початку апеляційного розгляду адвокат ОСОБА_7 за згодою підозрюваного ОСОБА_9 на підставі ч. 1 ст. 403 КПК України від своєї апеляційної скарги відмовився.

Заслухавши суддю-доповідача, підозрюваного ОСОБА_9 та його захисників адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на підтримку апеляційної скарги, заперечення прокурора ОСОБА_6 проти вимог, заявлених в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, СВ Відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 30.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

В межах даного провадження 17.08.2024 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Оскаржуваною ухвалою задоволено клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що зумовлює необхідність застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_9 , слідчим суддею правильно встановлено, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, й неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

Так, необхідність застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею мотивовано зібраними в ході досудового розслідування доказами у їх сукупності та взаємозв`язку.

Наведені докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_9 міг вчинити інкриміновані йому правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_9 підтверджено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені слідчим суддею дані доводять необхідність застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, а також доводять, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання наявним ризикам.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя в якості альтернативного запобіжного заходу визначив розмір застави підозрюваному ОСОБА_9 , який не відповідає критеріям необхідності та пропорційності.

Відповідно до вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України слідчий суддя не врахував, що максимальний розмір застави для особи, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може бути визначений в сумі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положення ч.5 ст.182 КПК України чітко регламентують те, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Апеляційний суд звертає увагу на тому, що у своєму клопотанні слідчий просив визначити в якості альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_9 заставу в розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 484480 гривень.

В свою чергу до повноважень слідчого судді, в тому числі, відноситься здійснення контролю щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу до підозрюваного, який запропонований слідчим чи прокурором у відповідному клопотанні. При цьому, діючим кримінальним процесуальним законом не передбачена можливість слідчого судді за власної ініціативи застосувати до підозрюваного більш суворий запобіжний захід, ніж запропонований у клопотанні слідчого, прокурора.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що слідчий суддя вийшов за межі вимог клопотання та за власної ініціативи збільшив розмір застави, запропонований слідчим, чим погіршив становище підозрюваного, що призвело до істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

Викладені обставини є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Згідно до п.2 ч.3 ст.407 КПК України, апеляційний суд, скасувавши ухвалу слідчого судді, постановляє нову ухвалу.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, підтвердив, що внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається, виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Приймаючи рішення про визначення розміру застави, в якості альтернативного запобіжного заходу, апеляційний суд враховує особу ОСОБА_9 , зокрема, і те, що він одружений, має на утриманні дитину, підозрюється у вчиненні ряду корисливих кримінальних правопорушень, загальна сума майнової шкоди від яких становить понад 500 000 гривень, в період іспитового строку, встановленого вироком Вінницького міського суду Вінницької області від 23.02.2024, та вважає, що йому в якості альтернативного запобіжного заходу необхідно визначити заставу у розмірі, який перевищує 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме у розмірі 160 прожиткових мінімумів, що становить 484480 гривень.

На переконання апеляційного суду такий розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, на які посилається слідчий у клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_9 підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись ст.ст. 403, 405, 407,422 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 .

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17.08.2024 скасувати.

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 16.08.2024 по 14.10.2024 включно.

Визначити заставу в розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_9 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики органу досудового розслідування та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти орган досудового розслідування про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю;

- здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за кордон.

Ухвала апеляційного суду набуває законної сили з моменту оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3