УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції, ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0001318 від 30.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.07.2024 до Вінницького РУП із заявою звернувся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 13.07.2024, невідомі особи шахрайським шляхом, використовуючи електронно-обчислювальну техніку, шахрайським шляхом, під приводом продажу товару, заволоділи грошовими коштами.

В ході досудового розслідування з метою встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення (наявність злочинної групи та роль кожного з її членів) та осіб причетних до його вчинення на адресу УКР ГУНП у Вінницькій області направлено відповідне доручення у порядку ст. 40 КПК України.

На разі відомо, що невстановлена особа з числа учасників організованої злочинної групи здійснює самочинне, несанкціоноване втручання в роботу електронно-обчислювальних машин та автоматизованих систем логістичної компанії експрес-доставки « ІНФОРМАЦІЯ_2 » з метою отримання відомостей про поштових кореспондентів на ім`я яких створена електрона накладна у мобільному додатку з інформацією про: товар; вартість товару; анкетні дані отримувача; мобільний номер отримувача; адресу та відділення для отримання.

Після отримання такої інформації інші визначені згідно первинного розподілу ролей учасники злочинної групи створюють у мобільному додатку «Нова пошта» аналогічну електронну накладну з вказанням інформації того ж отримувача, того ж товару та його вартості. Коли дубльована електронна посилка створена, цю інформацію передають підприємцям, що займаються реалізацією чаю для подальшого фактичного відправлення посилки із відділення « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Таким чином на ім`я отримувача прямує два поштових відправлення із аналогічним заявленим товаром, його вартістю та адресою отримання. У одному реальний товар, що замовлявся, а у іншому пакетик чаю.

У подальшому для переконання майбутнього потерпілого у достовірності дубльованого поштового відправлення йому на мобільний телефон через платформу із смс-розсилки надсилають повідомлення від іменні відправника про те, що під час відправлення було допущено технічну помилку та відправлено не те замовлення, однак цю ситуацію вирішено, тому ваше замовлення прямує до вас із ТТН та вказують відправлення із чаєм.

Коли потенційний потерпілий приходить до відділення «Нової пошти» то називає номер ТТН, який йому надіслали від імені відправника. Враховуючи, що вартість товару в середньому від 500 до 7000 гривень, товар оплачується відразу без попередньої перевірки та лише через деякий час клієнти виявляють, що у середині міститься інший товар.

Варто зазначити, що у випадку коли отримувач у відділенні перевіряє вміст поштового відправлення та виявляє у середині пакетик чаю, то таку посилку не забирають, вона залишається на платному зберіганні у відділенні протягом деякого часу, після чого транспортується для подальшого знищення компанією експрес-доставки « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у зв`язку із відмовленням від неї як відправника так і отримувача. Чим завдаються відповідні збитки за транспортування, зберігання та інше.

В ході проведення досудового розслідування було здобуто достатньо підстав, що до вчинення даного злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Також в ході проведення досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований проживає за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

А тому, 14.11.2024 року, на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 №127/37340/24 від 13.11.2024 р., старшим слідчим СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, капітаном поліції ОСОБА_7 , було проведено обшук за адресою проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , з метою відшукання мобільних телефонів, планшетних пристроїв, комп`ютерної техніки на якій може бути зафіксована історія пошуку інформації для вчинення кримінального правопорушення, чорнових записів, банківських карток, а також інших предметів та речей, які вилучені законом з обігу.

В ході проведення вищевказаного обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено: мобільний телефон "Xiaomi redmi note 11" imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 та банківську картку АТ КБ "ПриватБанк" НОМЕР_3 .

Вказані речі 14.11.2024 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 КПК України дані предмети мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України «Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України». Постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104 затверджено «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

У зв`язку з вищевказаним, з метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речових доказів та недопущенні можливості їх втрати або знищення виникла необхідність в отриманні дозволу слідчого судді на арешт вилученого майна.

Приймаючи до уваги викладене, слідчий просила слідчого суддю клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явилася. Подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, вимоги клопотання підтримала у повному обсязі.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначене майно являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на речі, які вилучені під час проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , оскільки вони мають значення речового доказу та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції, ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- мобільний телефон "Xiaomi redmi note 11" imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 та банківську картку АТ КБ "ПриватБанк" НОМЕР_3 .

Виконання ухвали доручити слідчому Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанту поліції, ОСОБА_3 ..

На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Слідчий суддя