Справа № 144/971/24
Провадження № 1-кп/144/88/24
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 року смт. Теплик

Теплицький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Теплик кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000039 від 10.05.2024 року про обвинувачення

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Побірка Теплицького району Вінницької області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в :

Обвинувачений ОСОБА_6 10.05.2024 року близько 00 год 20 хв, з метою незаконного зайняття добувним рибним промислом, прийшов до берега ставку «Штуньківський», який знаходиться у с. Побірка Соболівської територіальної громади Гайсинського району Вінницької області. Реалізовуючи свій кримінально-протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття добувним рибним промислом, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, за допомогою гумового човна «Колібрі» та двох дерев`яних весел, відплив від берега ставу «Штуньківський», на відстань близько 15 м, неподалік вулиці Механізаторів у с. Побірка Соболівської територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, де на руслі ставка встановив заборонене знаряддя лову, а саме: дві промислові риболовні сітки з розмірами L - 50 м, h - 1,5 м, діаметр вічка - 40x40 мм; L - 50 м, h - 1,5 м, діаметр вічка - 45x45 мм.

Після цього ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати свій умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в адміністративних межах с. Побірка Соболівської територіальної громади Гайсинського району Вінницької області 10.05.2024 року близько 05 год, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вищевказаних риболовних сіток, які він встановив попередньо о 00 год 20 хв 10.05.2024 року, здійснив незаконний вилов риби, а саме: 45 екземплярів риби виду карась сріблястий, 1 екземпляр риби виду сазан, що є збитком іхтіофауні ставу «Штуньківський» з придатковою системою, який дозволяє характеризувати шкоду, як суттєву у 2024 році та перевищує граничну величину.

Своїми протиправними незаконними діями ОСОБА_6 спричинив рибному господарству та водним живим біоресурсам водоймі, що в АДРЕСА_1 істотну шкоду за критеріями: «добування великої кількості риби», «вилов риби в період нересту», що становить 74851 гривня.

Таким чином, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, тобто незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 свою вину у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, визнав повністю, фактичні обставини справи, що викладені у обвинувальному акті не оспорював та підтвердив їх, розкаявся. Показав, що дійсно 10.05.2024 року близько 00 год на ставку «Штуньківський» встановив дві риболовні сітки, а зранку близько 05 год витягнув їх з рибою в кількості 44 карасі розміром 8-10 см та 1 короп. Під час вилову риби приїхали працівники поліції, які перерахували її та вилучили. Жалкує про скоєне, однак цивільного позову не визнає, так як не погоджується із розміром шкоди на суму 74851 грн.

Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було заявлено цивільний позов про стягнення завданої обвинуваченим матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у розмірі 74 851 грн, який представник потерпілого в судовому засіданні ОСОБА_4 повністю підтримала та просила задовольнити.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 показав, що являється старшим оперуповноваженим СКП ВП №1 Гайсинського РУП ГУНП. 10 травня 2024 року під час операції «Нерест» на ставку «Штуньківський» в с. Побірка Гайсинського району Вінницької області, близько 05 год ранку ним було виявлено ОСОБА_6 , який, перебуваючи на воді у гумовому човні, витягував сітки з рибою. В присутності понятих було вилучено човен, підсак, дві сітки в білих пропіленових мішках. В одній сітці було 6 карасів, в другій 39 карасів та 1 сазан. Рибу було перераховано, поміщено в мішок та опечатано.

Свідок ОСОБА_8 суду показав, що являється старостою села Побірка Гайсинського району Вінницької області. Близько 5 год ранку 10.05.2024 року йому зателефонував працівник поліції ОСОБА_9 та повідомив, що на ставку «Штуньківський» виявлено браконьєра. Він приїхав до ставка, де працівники поліції залучили його понятим та в його присутності оглянули сітки ОСОБА_6 , в яких було близько 45 карасів та 1 короп. Також було вилучено гумовий човен ОСОБА_6 та підсак.

Свідок ОСОБА_10 суду показав, що являється кумом обвинуваченого ОСОБА_6 . Так, 10 травня 2024 року, близько 6 год ранку, телефонним дзвінком йому повідомили, що на ставку «Штуньківському» у с. Побірка виявлено браконьєра, просили під`їхати та бути понятим. Приїхавши до ставка він побачив там ОСОБА_6 та працівників поліції. В його присутності з двох рибальських сіток було вибрано рибу, нараховано близько 40 карасів та один короп. За результатами вказаних дій було складено протокол, який він перечитав та підписав. ОСОБА_6 пояснював, що човен та сітки його.

Винуватість обвинуваченого у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується також наступними безпосередньо дослідженими у судовому засіданні доказами:

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 10 травня 2024 року, у період часу з 05 год 00 хв до 06 год 20 хв, 10.05.2024 року було проведено огляд місця події, а саме узбережжя місцевого ставу у АДРЕСА_1 , з координатами 48°35'25'' Пн, 29°26'1'' Сх, висота 190, 222 ° ПдЗх. На ділянці, яку оглянуто, виявлено: рибу породи карась 45 штук, рибу породи короп 1 штука, а також знаряддя для вилову риби, а саме: човен надувний гумовий «Колібрі», два весла, один підсак, дві рибальські сітки по 50 м кожна (а.с. 54-55).

Постановою начальника СД відділення поліції №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області від 10 травня 2024 року вилучені 45 екземплярів риби виду карась сріблястий, 1 екземпляр риби виду сазан, які передано на зберігання для подальшої реалізації керівнику МПП «Нельма» ОСОБА_11 , реєстраційний номер підприємства , адреса АДРЕСА_2 , а також 2 рибальські сітки, поміщені в білий поліетиленовий мішок та надувний гумовий човен « ІНФОРМАЦІЯ_2 », два весла та один підсак для риби, які поміщені до приміщення зберігання великогабаритних речових доказів відділення поліції №! Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження (а.с. 56).

З офіційного листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України №537-05/24 від 28.05.2024 року вбачається, що шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000039 від 10.05.2024 року є істотною (а.с.73-75).

За клопотанням сторони захисту в судовому засіданні, з метою роз`яснення вище вказаного листа, в якості спеціаліста був допитаний Завідуючий відділом вивчення біоресурсів водосховищ, доктор біологічних наук, старший науковий співробітник ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_12 , який пояснив, що усі терміни та критерії оцінки завданої шкоди, викладені ним у листі, визначені Пленумом Верховного Суду України. Нерестова заборона є періодом вразливості, коли в будь-якій водоймі відбувається міграція риби. Кожен вид риб нерестується у різні періоди: щука в березні, сазан в червні, карась у травні. Задля чіткого визначення розміру шкоди необхідно враховувати чи був фактичний нерест або переднерестова активність до певного виду в улові. На початку травня у карася починається нерестова активність і закінчується в червні. Основним чинником, який визначає готовність до нересту є набір суми активних температур, тобто риба повинна провести певну кількість часу при таких температурах. Вода більш статична у температурному плані, ніж повітря, тому навіть різке падіння температури атмосферного повітря не призведе до низького падіння теплоємності води. Якщо риба набрала необхідну суму температур, а станом на середину травня для карася безумовно так, то нерест буде проходити. У 6 місяців карась досягає довжини 2-3 см, він не може бути 10 см. У віці 6 місяців нереститись риба не може. Статевої зрілості сріблястий карась самець досягає на 2-3 році життя, самиці на 3-4 році. Короп та ОСОБА_13 це один вид риб. Вид риби «Сазан» має одомашнену форму короп, але це один вид, тому в усіх рибо-промислових та рибо-охоронних документах зазначається «сазан» (короп). Відрізнити сазана від коропа практично неможливо, тільки після проведення відповідних аналізів. В штучному ставку в будь-якому випадку може відбуватись міграція риби, різниця лише у їх протяжності, обсягах, векторі міграції. В нерестовий період вилов риби сітками це серйозне порушення, тому що риба вразлива.

Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи №570/24-25 від 25.06.2024 року розрахунки розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби, виду та кількості, а саме: 45 (сорок п`ять) особин виду «Карась сріблястий», та 1 (однієї) особини виду «Сазан» на водоймі, що в АДРЕСА_1 , відповідно з наданими матеріалами кримінального провадження, підтверджуються у сумі 74 851 (сімдесят чотири тисячі вісімсот п`ятдесят одна) грн 00 коп (а.с. 63-72).

Допитана в судовому засіданні експерт ОСОБА_14 показала, що свій висновок №570/24-25 від 25.06.2024 року підтримує повністю, вихідні дані брались з матеріалів, наданих ініціатором експертизи, відомості з листа Інституту рибного господарства вважає достовірними, оскільки вони надані висококваліфікованими фахівцями в даній галузі, які здійснюють безпосередній моніторинг, прогнозування водних ресурсів по всій території України. Короп та ОСОБА_13 це один вид риб. Вид риби «Сазан» має одомашнену форму короп, але це один вид. Те, що у однорічному віці риба не нереститься, на такси визначення розміру шкоди не впливає, риба у нерестовий період дуже вразлива, незалежно від того, чи нереститься вона, чи ні, вона мігрує. В даному випадку вилов було здійснено забороненими знаряддями лову, що могло вплинути на подальшу долю водних біоресурсів. Інформації щодо віку риби на час проведення експертизи надано не було, а тому висновок зроблений на основі наданих матеріалів кримінального провадження. Однак безумовно було враховано, що вилов відбувався у нерестовий період (для карася сріблястого безпосередньо), на заборонені знаряддя лову, тому конкретно було надано розрахунки розміру завданої внаслідок незаконного вилову риби шкоди.

Згідно вимог ч.1 ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись Законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до положень ст.ст. 84-88 КПК України, суд вважає, що зібрані у кримінальному провадженні та досліджені в судовому засіданні вищевикладені докази являються допустимими, послідовними, логічними, узгодженими один з одним, отримані без порушень прав та свобод людини, у законний спосіб, їм надана правильна юридична оцінка та підстав їм не довіряти, не має.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором є основними засадами судочинства та закріплені в статті 129 Конституції України.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Стороною захисту в судовому засіданні 10.09.2024 року заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи довідки, виданої виконавчим комітетом №7 Соболівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області №м182 від 08.08.2024 року, за підписом старости ОСОБА_8 , який являється свідком у даному кримінальному провадженні, про те, що стовок Штуньківський був зариблений коропом та карасем у 2023 році (осінь), чіткої дати не вказано.

На підставі вказаної довідки захисник просив визнати недопустимим та неналежним доказом висновок судової інженерно-екологічної експертизи №570/24-25 від 25.06.2024 року, оскільки карась, який згідно довідки був запущений у ставок восени 2023 року, не досяг відповідного віку для нересту, а тому шкода, вказана у висновку експерта, є завищеною та такою, що не відповідає фактичним обставинам справи.

Однак суд відхиляє такі доводи сторони захисту, оскільки вказана довідка підписана 08.08.2024 року старостою ОСОБА_8 , який являється свідком у даному кримінальному провадженні, конкретних даних не містить, а інших обставин та логічних пояснень, які б могли поставити під сумнів висновок експерта вцілому чи окремі його положення, суду не надано, такі твердження спростовані в судовому засіданні поясненнями спеціаліста та показаннями експерта.

Окрім того, безпосередньо в судовому засіданні приведений до присяги свідок ОСОБА_8 не давав показань щодо часу зариблення ставка, а сам обвинувачений ОСОБА_6 не зміг дати чіткої відповіді, чи навесні 2023 року, чи восени був зариблений ставок «Штуньківський».

Слід зазначити, що як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду стороною захисту не заявлялося жодних клопотань щодо проведення повторних чи додаткових експертних досліджень, не зазначено жодних підстав їх проведення.

Відкриті стороні захисту у відповідності до норм кримінального процесуального законодавства матеріали досудового розслідування разом з висновком експерта не містили жодних зауважень, доповнень, заяв та клопотань від учасників провадження, а тому висновок судової інженерно-екологічної експертизи №570/24-25 від 25.06.2024 року суд вважає допустимим доказом.

Оцінюючи зібрані докази, суд вважає, що стороною обвинувачення надано вичерпні пояснення та докази щодо винуватості ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Під час судового розгляду обвинуваченим, представником потерпілго, свідками та експертом були надані показання, а спеціалістом пояснення безпосередньо у судовому засіданні, які оцінені та перевірені судом як кожний окремо, так і в сукупності з іншими доказами у даному кримінальному провадженні.

Обираючи міру покарання обвинуваченому, виходячи із загальних засад призначення покарання, відповідно до ст. 65 КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого ОСОБА_6 кримінального правопорушення (проступку), особу винного та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання.

Вчинене обвинуваченим кримінальне правопорушення, відповідно до положень ст. 12 КК України, є проступком.

ОСОБА_6 раніше не судимий, свою винуватість визнав повністю, заперечивши лише розмір заподіяної шкоди та суму цивільного позову, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, одружений, являється пенсіонером за віком, за місцем проживання характеризується добре, громадського порядку не порушує.

Обставинами, що відповідно до вимог ст. 66 КК України пом`якшують покарання обвинуваченому, є його щире каяття, активне сприяння розкриттю злочину.

Обставин, що відповідно до вимог ст. 67 КК України обтяжують покарання обвинуваченому, не встановлено.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає необхідним та достатнім для виправлення та попередження вчинення обвинуваченим нових кримінальних правопорушень призначити ОСОБА_6 покарання в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, у виді пробаційного нагляду з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 59-1 КК України.

На переконання суду, таке покарання для обвинуваченого відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами осіб, які притягуються до кримінальної відповідальності.

Таке покарання перебуває у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного, адже справедливість розглядається як властивість права, виражена, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому порушенню.

Щодо цивільного позову, суд зазначає наступне.

Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області заявлено цивільний позов про стягнення завданої обвинуваченим матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у розмірі 74 851 грн.

У позові зазначено, що внаслідок вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, рибному господарству України завдано шкоду у розмірі на загальну суму 74 851 (сімдесят чотири тисячі вісімсот п`ятдесят одна) грн.

Обвинувачений ОСОБА_6 цивільний позов не визнав.

У відповідності до ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 128 КПК України особа, якій правопорушенням завдано шкоди, має право під час кримінального провадження пред`явити цивільний позов до обвинуваченого. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно вимог до ч. 1 ст. 1166 ЦПК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до положень ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно вимог ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу, риба в тому числі, знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.

Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться, зокрема, у внутрішніх водних об`єктах, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що заявлений Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області позов до обвинуваченого про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 74 851 грн підлягає задоволенню, оскільки є обґрунтованим, розмір заподіяної шкоди підтверджений належними доказами та не відшкодований цивільним відповідачем.

Процесуальні витрати в кримінальному провадженні в розмірі 15145 грн 60 коп. за проведення судової інженерно-екологічної експертизи, підлягають стягненню з обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд, одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови у цивільному позові.

Отже заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 10.05.2024 на рибу у кількості 45 екземплярів виду карась сріблястий, 1 екземпляр виду сазан, сітку розміром вічка 40х40 мм, висотою 150 см, довжиною 50 м, сітку розміром вічка 45х45 мм, висотою 150 см, довжиною 50 м, надувний гумовий човен «Колібрі», два весла, один підсак для риби, підлягають скасуванню.

Ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 27.06.2024 року накладено арешт із забороною розпорядження на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0077, площею 2,1395 га, вартістю 79629,36 грн та на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0078 площею 2,1395 га, вартістю 79629,36 грн, власником яких являється ОСОБА_6 .

Оскільки суд прийшов до висновку про винуватість обвинуваченого та задоволення цивільного позову в повному обсязі, підстави для скасування арешту вказаного вище майна відсутні.

Разом з цим, згідно ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Таким чином, арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 27.06.2024 року з метою забезпечення цивільного позову, продовжує діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили.

Питання про долю речових доказах слід вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

При цьому, суд враховує, що ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 10.05.2024 року було надано дозвіл на реалізацію риби, а саме 45 екземплярів риби виду карась сріблястий та 1 екземпляр риби виду сазан.

Вказані речові докази були передані директору МПП «НЕЛЬМА» ОСОБА_11 , що підтверджується актом приймання-передачі риби від 10.05.2024 р. Відтак питання про долю вказаних речових доказів вирішенню не підлягає.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 не обирався та обранню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 59-1, 65-67, ч. 1 ст. 249 КК України, ст. ст. 158, 1166 ЦПК, ст. ст. 91, 100, 107, 302, 349, 368, 370, 371, 373, 374, 376, 381, 382, 394 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

ОСОБА_6 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік 6 (шість) місяців.

Покласти на ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч. 2 ст. 59-1 КК України.:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Строк відбування покарання ОСОБА_6 рахувати з дня постановки його на облік органом пробації.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь держави витрати, пов`язані з проведенням судової інженерно-екологічної експертизи №570/24-25 від 25.06.2024 року, у розмірі 15145 (п`ятнадцять тисяч сто сорок п`ять) грн 60 коп.

Накладений ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 10.05.2024 року арешт на рибу у кількості 45 екземплярів виду карась сріблястий, 1 екземпляр виду сазан, сітку розміром вічка 40х40 мм, висотою 150 см, довжиною 50 м, сітку розміром вічка 45х45 мм, висотою 150 см, довжиною 50 м, надувний гумовий човен «Колібрі», два весла, один підсак для риби скасувати.

Речові докази: дві рибальські сітки, мішок, які зберігаються у кімнаті зберігання великогабаритних речових доказів ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, знищити.

На підставі ст. ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави речові докази: гумовий надувний човен « ІНФОРМАЦІЯ_2 », два весла до нього, один підсак для риби.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про стягнення з ОСОБА_6 збитків, завданих державі внаслідок кримінального правопорушення, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 , на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (на рахунок: одержувач ГУК у Вінницькій області, с. Соболівка, 24062100, ЄДРПОУ отримувача 37979858, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку IBAN НОМЕР_2 , призначення платежу за порушення вимог природоохоронного законодавства) збитки, завдані кримінальним правопорушенням, у сумі 74 851 (сімдесят чотири тисячі вісімсот п`ятдесят одна) грн 00 коп.

Арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Теплицького районного суду Вінницької області від 27.06.2024 року з метою забезпечення цивільного позову на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0077, площею 2,1395 га, вартістю 79629,36 грн та на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0078 площею 2,1395 га, вартістю 79629,36 грн, власником яких являється ОСОБА_6 , продовжує діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на вирок суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду через Теплицький районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

Роз`яснити обвинуваченому, захиснику їх право ознайомитися із журналом судового засідання і подати на нього письмові зауваження.

Вирок виготовлено 10.10.2024 року.

Суддя: