Справа № 386/1240/24
Провадження № 1-кс/386/201/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

26 вересня 2024 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя

Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Вільшанського відділу Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000198 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України.

Клопотання надійшло до суду 26 вересня 2024 року о 10 год. 24 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах

встановив:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні №0000198 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 25.09.2024 року до чергової частини Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від інспектора РПП СПД № 1 (смт.Вільшанка) Голованівського РВП ОСОБА_4 про те, що за межами с. Калмазове Голованівського району Кіровоградської області на річці Синюха виявлено факт незаконного вилову риби місиновою сіткою. Загальна кількість незаконно добутої риби становить 31 шт.

Відомостіпро вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000198 від 25.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України.

В період з 00 год. 30 хв. по 00 год. 50 хв. 25.09.2024 року під час проведення огляду місця події неподалік річки Синюха за межами с. Калмазове Вільшанської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області, біля гранітного кар`єру, на ґрунтовій дорозі виявлено та вилучено велосипед марки «Україна», одну риболовецьку місинову сітку розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумову камеру, чорного кольору, два дерев`яні весла, дерев`яну дошку, рибу в кількості 31 штук, з яких виду плітка 26 штук, виду карась сріблястий 2 штуки, виду лящ 3 штуки.

Поруч знаходились громадяни ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_2 , які повідомили, що велосипед із двома поліпропіленовими мішками в яких знаходились гумова камера, чорного кольору, два дерев`яні весла, дерев`яна дошка, риба в кількості 31 штук вони знайшли коли повертались від річки Синюха додому, кому належать дані речі останнім не відомо.

З метою забезпечення належного збереження велосипеда марки «Україна», однієї риболовецької місинової сітки розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумової камери, чорного кольору, двох дерев`яних весел, дерев`яної дошки, які були використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди, для забезпечення безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до вищезазначених речей, для забезпечення проведення слідчих дій та проведення відповідних експертиз, вказані речі було визнано речовими доказами.

Вищезазначене майно визнано речовими доказами та поміщено до камери зберігання речових доказів бокс № 1 СПД № 1 (смт.Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований за адресою: Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Вільшанка, вул. Миру, 38.

Право власності на велосипед марки «Україна», одну риболовецьку місинову сітку розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумову камеру, чорного кольору, два дерев`яні весла, дерев`яну дошку в ході досудового розслідування на даний час не встановлено.

Вказав, що збереження можливості володіння, користування та розпорядження велосипедом марки «Україна», однією риболовецькою місиновою сіткою розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумовою камерою, чорного кольору, двома дерев`яними веслами, дерев`яною дошкою, які були вилучені протоколом огляду місця події поблизу гранітного кар`єру, неподалік річки Синюха за межами с. Калмазове Вільшанської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області, позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому просив накласти арешт вказане майно із забороною володіння, користування та розпорядження ними до прийняття рішення у кримінальному провадженні

Прокурор судове засідання не зявився, надіслав до суду письмову заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Просив клопотання задовольнити.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учасників кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи на 17 аркушах, приходжу до наступних висновків.

Клопотання складено належною на те особою - прокурором, на підставі внесеного до ЄРДР даних про кримінальне правопорушення, тобто на законних підставах.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучений транспортний засіб має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

За даних обставин слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно яке було виявлено та вилучене в ході огляду місця події 25.09.2024 року в період часу з 00 год. 30 хв. по 00 год. 50 хв. неподалік річки Синюха за межами с. Калмазове Вільшанської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області, біля гранітного кар`єру, на ґрунтовій дорозі а саме на велосипед марки «Україна», одну риболовецьку місинову сітку розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумову камеру, чорного кольору, два дерев`яні весла, дерев`яну дошку, як на речі, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення до прийняття відповідного рішення по кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події 25.09.2024 року в період часу з 00 год. 30 хв. по 00 год. 50 хв. неподалік річки Синюха за межами с. Калмазове Вільшанської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області, біля гранітного кар`єру, на ґрунтовій дорозі а саме на велосипед марки «Україна», одну риболовецьку місинову сітку розміром 100 х 2 м., вічко 40 х 40 мм., гумову камеру, чорного кольору, два дерев`яні весла, дерев`яну дошку, шляхом заборони будь-кому права на їх володіння, користування та розпорядження, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Визначити місце зберігання вказаних речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів бокс № 1 СПД № 1 (смт.Вільшанка) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується прокурором, та/або слідчим, та/або, дізнавачем, негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст.309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи, обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1