печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000739 від 20.08.2024,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000739 від 20.08.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000739 від 20.08.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 361, ч. 2 ст. 361, ч. 1 ст. 263 КК України.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді слідчого слідчого відділення поліції №1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області), тобто в силу ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» № 3781-ХІІ від 23.12.1993, являючись співробітником правоохоронного органу, який відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, володіючи інформацією про смерть ОСОБА_7 , знехтував вимогами законодавства та з використанням свого службового становища незаконно заволодів офіційними документами, з корисливим мотивом, після чого неодноразово втрутився в роботу інформаційних (автоматизованих) систем та шахрайським шляхом від імені померлого ОСОБА_7 заволодів грошовими коштами акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк») за наступних обставин.

17.06.2023 у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, помер ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За вказаним фактом 25.06.2023 СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000716 за ч. 1 ст. 115 КК України.

Після чого у ОСОБА_4 , який в силу своїх службових обов`язків на посаді слідчого СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області володів інформацією про факт смерті ОСОБА_7 та відсутності у останнього будь-яких родичів, які можуть претендувати на його спадщину, виник злочинний умисел, направлений на привласнення грошових коштів від імені померлого ОСОБА_7 , для чого у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 25.06.2023, перебуваючи у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, ОСОБА_4 , діючи з корисливим мотивом, незаконно заволодів банківськими картками, емітованими в AT КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , виданими на ім`я ОСОБА_7 , з метою їх подальшого використання для заволодіння грошовими коштами від імені померлого.

Слідчий у клопотанні зазначає, що таким чином, ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, у період часу з 17.06.2023 по 25.06.2023, точний час в ході досудового розслідування не встановлений, перебуваючи у м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, точне місце та обставини в ході досудового розслідування не встановлені, володіючи в силу займаної посади слідчого СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області інформацією про факт смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом зловживання своїм службовим становищем, незаконно заволодів офіційними документами, а саме платіжними банківськими картками, емітованими в AT КБ «Приватбанк», № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , виданими на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою їх подальшого використання для заволодіння грошовими коштами від імені померлого.

ОСОБА_4 підозрюється у незаконному заволодінні шляхом зловживання особи своїм службовим становищем офіційним документом, вчинене з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України.

Крім того, як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 26.06.2023 о 17 годині 25 хвилині, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, використовуючи мобільний телефон, з доступом до мережі Інтернет, та сім - картку з номером мобільного зв`язку оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 , діючи умисно, у полях вводу відповідних даних інтернет - банкінгу «Приват24» особисто ввів фінансовий номер телефону померлого ОСОБА_7 і пароль доступу до інтернет - банкінгу «Приват24», який він дізнався за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, та перейшов до особистого кабінету останнього, в результаті чого отримав повний доступ до банківських рахунків померлого ОСОБА_7 , відкритих AT КБ «Приватбанк».

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, ОСОБА_4 26.06.2023 о 17 годині 43 хвилин, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, оформив паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою» АТ КБ «Приватбанк» з кредитним лімітом на суму 98 850 грн, надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з переказу коштів на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , чим несанкціоновано втрутився в роботу інформаційних (автоматизованих) систем.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 спотворив інформацію про належного користувача облікового запису, не маючи законного доступу до нього, з метою подальшого дистанційного керування вищевказаною карткою, отримав можливість розпоряджатись коштами та функціями вищезазначеного банківського рахунку, а також отримав доступ до всіх послуг, які пропонує інтернет - банкінг «Приват24», та змогу використовувати їх на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 , 26.06.2023 о 17 годині 25 хвилині, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, діючи умисно, використовуючи мобільний телефон з доступом до мережі Інтернет, та сім - картку з номером мобільного зв`язку оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 , у полях вводу відповідних даних інтернет - банкінгу «Приват24» особисто ввів фінансовий номер телефону померлого ОСОБА_7 і пароль доступу до інтернет - банкінгу «Приват24», який він дізнався за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, та перейшов до особистого кабінету останнього, в результаті чого отримав повний доступ до банківських рахунків померлого ОСОБА_7 , відкритих AT КБ «Приватбанк».

Органом досудового розслідування також встановлено, що продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, ОСОБА_4 26.06.2023 о 17 годині 43 хвилин, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, оформив паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою» АТ КБ «Приватбанк» з кредитним лімітом на суму 98 850 грн, надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з переказу коштів на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , чим несанкціоновано втрутився в роботу інформаційних (автоматизованих) систем.

ОСОБА_4 підозрюється у несанкціонованому втручанні в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України.

Крім того, слідчий вказує, що ОСОБА_4 маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належали померлому ОСОБА_7 , шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 25.07.2023, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, підписав заяву № 2023-07-25/1033 на розірвання депозитного вкладу «Стандарт» № SAMDNWFD200 від 26.09.2022 на суму 482 463 грн 89 коп., надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з перерахування грошових коштів на суму 482 463 грн 89 коп. на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , чим повторно несанкціоновано втрутився в роботу інформаційних (автоматизованих) систем.

ОСОБА_4 підозрюється у несанкціонованому втручанні в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, що вчинено повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України.

Крім того, слідством також встановлено, що ОСОБА_4 маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належали померлому ОСОБА_7 , шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 27.07.2023, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, підписав заяву № 2023-07-27/0904 на розірвання депозитного вкладу «Стандарт» № SAMDNWFD800 від 26.09.2022 на суму 163 764 грн 13 коп., надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з перерахування грошових коштів на суму 163 764 грн 13 коп. на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , чим повторно несанкціоновано втрутився в роботу інформаційних (автоматизованих) систем.

ОСОБА_4 підозрюється у несанкціонованому втручанні в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, що вчинено повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України.

Крім того, слідчий зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, помер ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . За вказаним фактом 25.06.2023 СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №1 000716 за ч. 1 ст. 115 КК України. Після чого у ОСОБА_4 , який в силу своїх службових обов`язків на посаді слідчого СВ ВП №1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області володів інформацією про факт смерті ОСОБА_7 та відсутності у останнього будь-яких родичів, які можуть претендувати на його спадщину, виник злочинний умисел, направлений на привласнення грошових коштів від імені померлого ОСОБА_7 , для чого у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 25.06.2023, перебуваючи у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, ОСОБА_4 , діючи з корисливим мотивом, незаконно заволодів банківськими картками, емітованими в AT КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , виданими на ім`я ОСОБА_7 , з метою їх подальшого використання для заволодіння грошовими коштами від імені померлого.

Після цього, ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 26.06.2023 о 17 годині 25 хвилині, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, використовуючи мобільний телефон, з доступом до мережі Інтернет, та сім - картку з номером мобільного зв`язку оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 , діючи умисно, у полях вводу відповідних даних інтернет - банкінгу «Приват24» особисто ввів фінансовий номер телефону померлого ОСОБА_7 і пароль доступу до інтернет - банкінгу «Приват24», який він дізнався за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, та перейшов до особистого кабінету останнього, в результаті чого отримав повний доступ до банківських рахунків померлого ОСОБА_7 , відкритих AT КБ «Приватбанк».

З матеріалів клопотання вбачається, що продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, ОСОБА_4 26.06.2023 о 17 годині 43 хвилин, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, оформив паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою» АТ КБ «Приватбанк» з кредитним лімітом на суму 98 850 грн, надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з переказу коштів на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , тим самим заволодів грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк» та розпорядився ними на власний розсуд.

Після цього, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на подальше заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належали померлому ОСОБА_7 , шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 25.07.2023, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, підписав заяву № 2023-07-25/1033 на розірвання депозитного вкладу «Стандарт» № SAMDNWFD200 від 26.09.2022 на суму 482 463 грн 89 коп., надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з перерахування грошових коштів на суму 482 463 грн 89 коп. на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 , тим самим заволодів грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк», та розпорядився ними на власний розсуд.

Після цього, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме грошовими коштами, що належали померлому ОСОБА_7 , шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, 27.07.2023, знаходячись у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, точне місце в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи систему призначену для дистанційного керування банківськими рахунками банку АТ КБ «Приватбанк» інтернет - банкінгу «Приват24», який згідно із Закон України «Про платіжні послуги» є платіжним додатком, та відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах» - є інформаційною (автоматизованою) системою, за допомогою інтернет - банкінгу «Приват24» АТ КБ «Приватбанк», використовуючи при цьому персональні дані померлого ОСОБА_7 та його фінансовий номер оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 за допомогою простого електронного підпису від імені останнього, підписав заяву № 2023-07-27/0904 на розірвання депозитного вкладу «Стандарт» № SAMDNWFD800 від 26.09.2022 на суму 163 764 грн 13 коп., надавши доручення АТ КБ «Приватбанк» здійснити операцію з перерахування грошових коштів на суму 163 764 грн 13 коп. на банківську карту померлого ОСОБА_7 № НОМЕР_1 .

У подальшому ОСОБА_4 в період часу із 26.06.2023 по 31.10.2024 здійснив зняття готівкових коштів на загальну суму 745 077 гривень із вищевказаних рахунків ОСОБА_7 у терміналах самообслуговування (банкоматах) таким способом заволодівши грошовими коштами, що належать АТ КБ «Приватбанк» і розпорядився ними на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому AT КБ «ПриватБанк» матеріальний збиток на загальну суму 745 077 гривень, що згідно з приміткою 3 до ст. 185 КК України становить великий розмір, оскільки в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), що вчинене шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Органом досудового розслідування також встановлено, що ОСОБА_4 невстановленим способом у невстановленому слідством місці та час, однак не пізніше 31.10.2024, придбав бойові припаси- патрони в кількості 40 штук, після чого діючи умисно, всупереч передбаченому законом порядку, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та можливість настання суспільно-небезпечних наслідків, маючи умисел на незаконне зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, в порушення Положення про дозвільну систему (затверджене Постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992 року), Інструкції "Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1988, Постанови Верховної Ради України від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна» та додатку №1 до вказаної постанови («Перелік видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України»), переніс їх до місця свого проживання у квартиру за адресою АДРЕСА_1 де зберігав їх, чим здійснив зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

31.10.2024 слідчим відділу управління Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 в ході обшуку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_4 , яка згідно із відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно № на праві власності належить ОСОБА_8 , проведеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_9 від 23.10.2024 (справа № 757/48405/24-к, провадження № 1-кс-41498/24) постановленої у кримінальному провадженні № 0000739 від 20.08.2024, виявлено та вилучено в спальній кімнаті під ліжком в пакеті бойові припаси - патрони в кількості 40 штук, які ОСОБА_4 зберігав без передбаченого законом дозволу. Вилучені 31.10.2024 під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 , бойові припаси- патрони в кількості 40 штук являються боєприпасами - патронами центрального бою калібру «223 Rem» до мисливської нарізної вогнепальної зброї - карабінів, придатні до стрільби.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у незаконному поводженні з бойовими припасами, зберіганні, придбанні бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

31.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 361, ч. 2 ст. 361, ч 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 3 023 800 грн, що дорівнює 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який вчинив тяжкий злочин. Крім того, обґрунтовує ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме:

- ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що злочин за ч. 4 ст. 190 КК України, який інкримінується ОСОБА_4 , є тяжким кримінальним правопорушенням, його санкція передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років. При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Наведені обставини вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, наразі ОСОБА_4 обіймає посаду у відділенні поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у результаті чого набув широке коло зав`язків серед службових осіб органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду, у тому числі шляхом залишення території України. ОСОБА_4 має чинний паспорт громадянина України для виїзду за кордон ( НОМЕР_4 ) від 30.07.2018, строк дії якого до 30.07.2028, що розширює його можливості залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Крім того, за результатами проведення оперативних заходів установлено, що ОСОБА_4 має намір найближчим часом звільнитися із органів поліції та здійснити перетин Державного кордону України з метою залишення території України, оскільки має трьох неповнолітніх дітей;

- ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні майнових злочинів із застосуванням банківських карток померлого ОСОБА_7 , що дає підстави вважати про наявність можливостей для зміни чи знищення наявних у нього речей, зокрема мобільного телефону, банківським карток та сім-карток, які є важливими доказами у цьому кримінальному провадженні. На даний час органу досудового розслідування невідоме, наявні підстави вважати, що ОСОБА_4 може вживати всіх заходів для приховування важливих речових доказів з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності та здобуття доказів органом досудового розслідування, а також про достатню вірогідність вчинення підозрюваним дій, що будуть спрямовані на їх знищення, приховання або спотворення. Ураховуючи вищевикладене, у випадку обрання стосовно ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, останній достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку;

- ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 є колишній працівник АТ КБ «Приватбанк», а отже може особисто чи опосередковано впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема на інших співробітників АТ КБ «Приватбанк». Показання зазначених осіб мають вагоме значення для доведення вини ОСОБА_4 . Крім того, використання знайомств, зав`язків, соціального статусу та авторитету, набутих, зокрема, під час здійснення професійної діяльності, дають ОСОБА_4 можливість впливати на свідків або ж експертів, а саме підбурювати їх до надання неправдивих показань у кримінальному провадженні, відмови від давання показань, що негативним чином впливатиме на їх намір та можливість давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду, а також на дієвість кримінального провадження загалом;

- може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що у ході досудового розслідування перевіряється причетність ОСОБА_4 до вчинення інших аналогічних епізодів щодо заволодіння грошовими коштами померлих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та інших громадян. Установлені в ході досудового розслідування та наведені в цьому поданні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків дають обґрунтовані підстави вважати, що жодні інші, більш м`які, запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення їх мети.

Обставини, встановлені під час досудового розслідування, на думку сторони обвинувачення, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, так як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного, суспільний інтерес, високий рівень суспільної небезпечності інкримінованого кримінального правопорушення, а також з огляду на наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, унеможливлюють застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, оскільки з урахуванням обґрунтованості підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, орган досудового розслідування дійшов висновку, що для досягнення цілей, визначених статтею 177 КПК України, щодо підозрюваного має бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши при цьому, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що ризики не доведені, підозра необґрунтована, тому просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов такого висновку.

31.10.2024 о 13 год. 10 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку п.1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

31.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 361, ч. 2 ст. 361, ч 1 ст. 263 КК України.

Частиною другою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ураховуючи, що відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень частини п`ятої статті 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме:

- матеріалами Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 20.08.2024 №СЕД-24781-2024 про виявлення кримінального правопорушення;

- матеріалами виконаного доручення Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 23.08.2024 № СЕД-25708-2024;

- актовим записом № 1605 від 08.08.2023 про смерть ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3;

- заявою представника АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_14 від 23.10.2024 № 20.1.0.0.0/7-57709 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом допиту представника юридичної особи АТ КБ «Приватбанк», яка є потерпілою - ОСОБА_14 від 23.10.2024;

- протоколом огляду від 17.10.2024 оптичного носія інформації «Verbatim» з банківською інформацією щодо руху коштів по банківським карткам ОСОБА_7 ;

- матеріалами виконаного доручення Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 11.10.2024 № СЕД-36121-2024;

- матеріалами виконаного доручення Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 29.10.2024 № СЕД-40761-2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 30.10.2024;

- протоколом обшуку житла ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- висновком за результатами судової експертизи зброї № СЕ-19/104-24/44381-БЛ;

- протоколом обшуку житла ОСОБА_16 від 31.10.2024 за адресою: АДРЕСА_2 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 31.10.2024;

- протоколом про результати проведення НСРД від 29.10.2024;

- іншими матеріалами провадження в їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах, а також з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі статтею 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Відтак, вирішуючи питання про існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, а саме те, що останній може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених статтею 2 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані, які характеризують останнього як особу, стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, та враховує те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом. Крім того, надані докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а щоб запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні та наведеним у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, на чому наполягала сторона захисту, є недостатнім.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а тому слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених у мотивувальній частині ухвали вище.

Водночас задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, необхідність покладення яких убачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26.01.1993, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 08.01.2009, розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

При визначенні підозрюваному ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя, наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінальних правопорушень, їх корисливий мотив, матеріальне становище підозрюваного, а також тяжкість правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_17 , слідчий суддя вважає, що застава у межах 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка складає 3 028 000 грн, з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України, зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Питання доведення винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтею 29 Конституції України, статтями 176-178, 181-186, 193-196, 205, 208, 309, 395, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 29.12.2024 включно, у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000739 від 20.08.2024.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої визначити у межах 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає в сумі 3 028 000 (три мільйона двадцять вісім тисяч) гривень, зобов`язавши підозрюваного ОСОБА_4 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає (місто Кривий Ріг), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із визначеними слідчим або прокурором свідками;

- здати на зберігання в органи міграційної служби у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- носити електронний засіб контролю.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:

р/р № UA1012089

Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1