01.08.2024
Справа № 331/2376/24
Провадження № 1-кс/331/1253/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2024 р. м.Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ПрАТ «Одеський коньячний завод», про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України,

в с т а н о в и в:

В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ПрАТ «Одеський коньячний завод» про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник,

законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна без заначення своїх повних данних (засоби зв`язку, адреса місця проживання та реєстрації), не долучивши до клопотання будь-яких документів та інших матеріалів, якими обґрунтовує доводи зазначені в клопотанні, крім того, матеріали клопотання не завірені належним чином. Будь яких доказів щодо того, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано до клопотання також не додано.

В клопотанні заявником зазначений контактний номер телефону представника ОСОБА_3 , але будь-яких документів на підтвердження повноважень цієї особи представляти інтереси ПрАТ «Одеський коньячний завод» слідчому судді не надано, в довіреності на ім`я ОСОБА_2 зазначено, що довіреність видана без права передоручення повноважень.

Слідчим суддею також встановлено, що представники ПАТ «Одеський коньячний завод» вже неодноразово звертались до слідчого судді з клопотаннями про скасування арешту майна, наразі представники Товариства, зловживаючи своїми процесуальними правами сім разів звертались з аналогічними клопотаннями до слідчого судді, які в подальшому були повернуті заявнику для доопрацювання, проте представник заявника і надалі, не усуваючи недоліки клопотання, продовжує звертатись до слідчого судді з аналогічними клопотаннями до слідчого судді.

Крім того, КПК України (статті 64-1, 64-2 КПК України) чітко встановлює перелік документів, що підтверджують повноваження представника юридичної особи у кримінальному провадженні: 1) свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордер, договір із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, якщо представником є адвокат; 2) копія установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреність, якщо представником є працівник юридичної особи.

Відповідно до Закону України № 390-IX юрисконсульти, інші працівники юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування мають право представляти останніх у суді. Підставою для представництва працівниками юридичних осіб є довіреність, проте аналіз практики Верховного Суду свідчить, що сама лише довіреність не може підтверджувати повноваження працівника (юрисконсульта) представляти інтереси юридичної особи чи державного органу в порядку самопредставництва.

До клопотання про скасування арешту майна, окрім повних даних представника (засоби зв`язку, адреса місця знаходження), також не надана інформація, що ОСОБА_2 є адвокатом або працівником юридичної особи, що унеможливлює визнання долученої до клопотання довіреності в якості підтвердження повноважень представника юридичної особи, а відповідно, зазначене клопотання подане особою, яка не має права представляти інтереси ПрАТ «Одеський коньячний завод».

Враховуючи, що клопотання про скасування арешту майна подане без додержання вимог діючого КПК України, не уповноваженою особою, слідчий суддя приходить до висновку, що слід відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ПрАТ «Одеський коньячний завод» про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.64-1, 65-1, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ПрАТ «Одеський коньячний завод», про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_4