Провадження № 1-кс/686/9414/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою, поданою в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги вказує, що 22.10.2024 подав в інтересах ОСОБА_4 заяву про вчинення кримінального правопорушення та 05.11.2024 отримав повідомлення про прийняте рішення, вих. 31-6422ВИХ від 28.10.2024, відповідно до якого заяву ОСОБА_3 було направлено до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

Станом на 05.11.2024 інформація про внесення відомостей до ЄРДР у заявника відсутня.

Зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення полягав у викладі обставин вчинення заступником начальника начальником СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, начальником Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області кримінального правопорушення, яке полягало у систематичному неналежному виконанні службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, чим ОСОБА_4 було завдано істотної шкоди та вчинені кримінальні правопорушення, відповідальність за які передбачена ст.ст. 365, 366, 367, 397 КК України.

Про бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало відомо 05.11.2024, під час отримання листа із повідомленням від 28.10.2024 про направлення заяви ОСОБА_3 для розгляду до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

Просить поновити строк звернення до суду та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості, викладені у заяві адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_4

Представника скаржника у судовому засіданні підтримав вимоги скарги та просив її задовольнити.

Уповноважена особа Хмельницької обласної прокуратури, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку представника скаржника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню у зв`язку із наступним.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як встановлено, заява ОСОБА_3 про вчинення відносно кримінальних правопорушень була отримана Хмельницькою обласною прокуратурою та листом вих. 31-6422ВИХ від 28.10.2024, направлена за належністю до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

Скаржник зазначає, що повідомлення Хмельницької обласної прокуратури, з якого він дізнався про невнесення відомостей до ЄРДР, було отримано ним 05.11.2024.

До слідчого судді ОСОБА_3 звернувся 05.11.2024 (в суді скарга зареєстрована 08.11.2024).

За таких обставин вважаю, що строк на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Хмельницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скаржником не пропущений, оскільки після отримання рішення, яким відмовлено у внесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, останній звернувся до суду з приводу його оскарження у десятиденний строк.

А тому підстави для поновлення строку звернення до суду із скаргою відсутні у зв`язку із його дотриманням.

Із матеріалів справи слідує, що ОСОБА_3 звернувся Хмельницької обласної прокуратури в інтересах ОСОБА_4 із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування заяви вказував, що заступник начальника - начальник слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 , начальник Хмельницького районного управління поліції ОСОБА_6 систематично, неналежно виконують свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам ОСОБА_4 , чим було вчинило кримінальні правопорушення, передбачені статтями 365, 366, 367, 397 КК України.

Указав, що начальник слідчого відділу: не забезпечив невідкладене внесення після надходження заяви адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України до ЄРДР, а після ухвалення слідчим суддею рішення про зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР, відомості було кваліфіковано за ч. 1 ст. 190 КК України; неналежно виконував службові обов`язки та не вживав заходів щодо усунення порушення законодавства слідчими щодо розгляду поданих потерпілим клопотань в строк не більше 3 днів та повідомлення про результати розгляду; вносив недостовірні відомості до офіційних документів щодо дати прийняття рішення та направлення повідомлення про прийняте рішення за результатами розгляду звернень та клопотань, заяв та адвокатських запитів; вчинив дії, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, спрямовані на систематичні приховування порушення вимог законодавства, допущені слідчими під час проведення досудового розслідування кримінального провадження; створював перешкоди по наданню правової допомоги у зв`язку з ненаданням відповіді на адвокатський запит, наданням їх невчасно або не надання відповіді у повному обсязі.

Також зазначив, що 02.08.2024 адвокат ОСОБА_3 подав заяву на ім`я начальника Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області з проханням провести перевірку законності дій працівників слідчого управління та внести відомості до ЄРДР у разі виявлення ознак кримінального правопорушення, однак повідомлення за результатами розгляду заяви від 02.08.2024 направлено не було.

Листом 31-6422ВИХ від 28.10.2024 заяву ОСОБА_3 було направлено з Хмельницької обласної прокуратури за належністю до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Ст. 365 КК України встановлює кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Безпосередній об`єкт кримінального правопорушення - встановлений порядок службової діяльності в правоохоронних органах.

Об`єктивну сторону перевищення влади або службових повноважень складає сукупність трьох ознак: 1) вчинення дій, які явно виходять за межі наданих працівнику правоохоронного органу прав чи повноважень; 2) суспільно небезпечні наслідки у виді істотної шкоди зазначеним у законі правоохоронюваним правам або інтересам; 3) причинний зв`язок між дією і наслідками.

Істотною шкодою вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Отже, перевищення влади або службових повноважень утворює склад злочину, передбаченого ст. 365 КК України, лише у випадку вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй законом прав і повноважень.

Службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, є кримінально-караним діянням, відповідальність за вчинення якого передбачена ст. 367 КК України.

За нормативним визначенням, об`єктивна сторона недбалості припускає несумлінне ставлення службової особи до службових обов`язків, які на неї покладені, що виражається: у їх невиконанні або у неналежному виконанні; у спричиненні істотної шкоди (ч. 1 ст. 367 КК) або у тяжких наслідках (ч. 2 ст.367КК); і таке ставлення знаходиться в причинному зв`язку із зазначеними наслідками.

Вказане відповідає висновку ВС, викладеному у справі № 452/1490/15-к від 14 квітня 2020 року.

Аналіз змісту заяви адвоката ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень дозволяє дійти висновку про те, що вона не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про можливе вчинення службовими особами кримінальних правопорушень, оскільки у ній не викладено жодних обставин спричинення йому або його довіретилю ОСОБА_4 істотної шкоди або спричинення тяжких наслідків діяннями, про які він указує та які полягають у неналежному та несвоєчасному розгляді поданих ним клопотань, ненаданням відповіді на них у строк, встановлений КПК України.

Неналежне виконання службових обов`язків, не вжиття заходів щодо усунення порушення законодавства слідчими щодо розгляду поданих потерпілими клопотань в строк не більше 3 днів та не повідомлення про результати розгляду, якщо таке дійсно мало місце, може бути підставою для притягнення винних осіб до дисциплінарної відповідальності, однак не умовою для ініціювання кримінального провадження відносно начальника Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області та його заступника.

Процесуальна діяльність представників органу досудового розслідування в межах їх посадової дискреції не може бути підставою для їх кримінального переслідування. Порядок оскарження процесуальних дій та рішень, бездіяльності слідчих, у випадку незгоди з ними, визначений кримінально-процесуальним кодексом, зокрема п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження на досудовому розслідуванні бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Не є також злочинними дії, які полягають у не забезпеченні невідкладного внесення відомостей до ЄРДР та у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданою в інтересах ОСОБА_4 про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, на підставі ухвали слідчого судді, за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається. При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Отже, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З урахуванням викладених вище законодавчих норм щодо підстав для внесення відомостей до ЄРДР та порядку реєстрації в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, заява адвоката ОСОБА_3 не містить жодних фактичних даних, які б могли вказувати на ймовірну наявність в діях заступника начальника начальника СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області складу кримінальних правопорушень, ґрунтується на власному тлумаченні скаржником норм права, зокрема ст.214 КПК України, у зв`язку з чим не породжує передбачені ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язки уповноваженої особи Хмельницької обласної прокуратури щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Щодо невірно здійсненої, на думку скаржника, кваліфікації розслідуваного кримінального правопорушення, у чому ОСОБА_3 наявність об`єктивної сторони складу кримінального правопорушення, то слід звернути увагу на таке.

Кваліфікація злочину це кримінально-правова оцінка поведінки (діяння) особи шляхом встановлення кримінально-правових (юридично значущих) ознак, визначення кримінально-правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненого діяння конкретному складу злочину, передбаченому Кримінальним кодексом України, за відсутності фактів, що виключають злочинність діяння.

Положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України, п. 2.1 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушеня з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Отже, вимоги вказаних нормативно-правових актів указують на обов`язок представника органу досудового розслідування визначати попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, що включає і можливість прийняти в подальшому рішення про її зміну з урахуванням встановлених у кримінальному провадженні обставин.

Так, ВС у постанові № 136/811/20 від 01.11.2022, указав, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Також відсутні у заяві адвоката ОСОБА_3 відомості про вчинення керівником слідчого відділу ОСОБА_8 службового підроблення. У заяві, зокрема порівняльній таблиці, наведені відомості щодо розгляду заступником начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області клопотання адвоката ОСОБА_3 від 23.11.2023 та інформація щодо розгляду клопотання потерпілого ОСОБА_4 від 23.11.2022, викладена у висновку службового розслідування. Підстави вважати, що вони ідентичні, з огляду на розбіжності у році їх подання та суб`єкта, яким вони подані (адвокат/ потерпілий), указані скаржником, відсутні.

Ст. 397 КК України передбачено кримінальну відповідальність за вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є адміністративним правопорушенням, відповідальність за вчинення якого передбачена ст. 212-3 КУпАП.

Отже ненадання відповіді та інформації на запит адвоката, невчасне чи не у повному обсязі надання запитуваної інформації не є кримінально-караним правопорушенням.

З огляду на викладене, уповноважена особа Хмельницької обласної прокуратури обґрунтовано відмовила ОСОБА_3 , який діяв в інтересах ОСОБА_4 , у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя