Провадження №: 1-кс/755/3390/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" жовтня 2024 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчої ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про проведення обшуку, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003350 від 26.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и л а :

старша слідча СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернулась до слідчої судді з клопотанням про проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , з метою відшукання речових доказів, а саме: будь яких документів, що мають відношення до діяльності ТОВ «Рух Авіа», чорнових записів, які підтверджують факт замовлень ідентифікуючих табличок та інших маркувальних засобів, комп`ютерного обладнання, портативних комп`ютерів, планшетів, в тому числі: засобів зв`язку, мобільних телефонів, смартфонів, із встановленими на них месенджерами: «Viber», «WHATSAPP», «TELEGRAM», які можуть містити переписку між співучасниками вчиненого кримінального правопорушення, щодо обставин його вчинення, носії електронної інформації (флеш-карти будь-якого формату, USB - носії, носії на жорстких магнітних дисках (HDD), носії на твердо тільних дисках (SSD), що містять на собі інформацію стосовно вчинення кримінального правопорушення та обставин його вчинення, кошти, здобуті злочинним шляхом, під час вчинення кримінального правопорушення, які мають істотне значення для встановлення істини у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до змісту клопотання встановлено, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження №0003350 від 26.09.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Зазначене кримінальне провадження розслідується за фактом підроблення офіційних документів ТОВ «РУХ АВІА» (код ЄРДПОУ 40840279) невстановленими досудовим розслідуванням особами, в подальшому на підставі яких останні звернулися до Київської митниці за для проведення розмитнення повітряного судна B737-5Y0 Foxtrot TN-AKF, серійний заводський номер - НОМЕР_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території Київського регіону, діє організована група осіб, яка причетна до підроблення офіційних документів, щодо реєстрації повітряних суден в Україні.

Оперативно-розшуковими заходами встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення серед інших причетні: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка займає посаду провідного інженера з льотної придатності ТОВ «Рух Авіа», яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 (згідно рішення Київської міської ради № 7626/7667 від 18.01.2024 перейменування вулиці Канальна в Дарницькому районі міста Києва на вулицю Гліба Бабіча), кв. №184, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який займає посаду брокера ТОВ «Рух Авіа», який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Допитаний свідок ОСОБА_8 повідомив, що приблизно в грудні 2021 року на територію України на аеродром «Антонов-2», прибуло повітряне судно на ремонт та модифікацію згідно декларації на тимчасовий ввіз - B737-5Y0 Foxtrot, бортовий номер TN-AKF, серійний заводський номер - НОМЕР_1 .

Даний літак на праві власності належить гонконгській компанії TAC «Transaircongo» - демократична республіка Конго, місто Поінт-Нуар.

Згідно договору проведення ремонтних робіт 05 березня 2022 року мав відлетіти літак B737-5Y0 Foxtrot TN-AKF, серійний заводський номер - НОМЕР_1 .

З початком повномасштабного вторгнення армії рф на територію України, вищевказаний літак залишився на аеродромі ОСОБА_9 -2, де був заблокований. У зв`язку з тим, що даний аеродром було окуповано та на території даного аеродрому проводилися активні бойові дії, повітряне судно зазнало пошкоджень несумісних з подальшою експлуатацією.

Весь час до звільнення тимчасово окупованої території, борти знаходилися на даному аеродромі та приблизно в середині квітня місяця працівники ТОВ «РУХАВІА» отримали доступ до повітряного судна та побачили дані пошкодження.

В подальшому, ОСОБА_8 та його команда прийняла рішення про перебуксування даного літака до девіаційного кола аеродрому (що в подальшому стало тимчасовою митною зоною), де повітряне судно перебуває й до нині.

В подальшому в період оформлення документів в торгово-економічній палаті, ДСНС України, Національній поліції України та інших державних установ (що тривало протягом останніх 2 років), ОСОБА_8 стало відомо, що з вищевказаного літака, викрадено велику кількість запчастин та авіаційних двигунів, серед яких два двигуна літака B737-5Y0 Foxtrot TN-AKF, серійний заводський номер - НОМЕР_1 , що мають наступні серійні номери: 1. CFM56-3C-1 с/н НОМЕР_2 ; 2. CFM-56-3C-1 с/н 856128.

В подальшому начальник інжинірингу ОСОБА_10 підготувала пакет документів та декларацію по вивезенню нерозмитнених оригінальних двигунів та передала ці документи ОСОБА_7 , після чого остання звернулася до компанії «Техносервіс», юридична адреса: АДРЕСА_4 , з проханням виготовити ідентифікуючі таблички двигунів, які по готовності були встановлені ОСОБА_7 на макетні двигуни, а оригінальні двигуни були вивезені під іншими серійними номерами за межі території України.

З метою проведення подальшого розмитнення, підроблені ідентифікаційні шилди були прикріплені до макетів двигунів та надані до митної служби України.

Крім того, як зазначив ОСОБА_8 , в подальшому йому стало відомо, що літак B737-5Y0 Foxtrot TN-AKF, серійний заводський номер - НОМЕР_1 було подано на розмитнення та для проведення даної дії було додано пакет документів серед яких Акт про перевірку технічного стану та визначення придатності повітряного судна до польотів, який посвідчено нібито його підписом, однак останній впевнено стверджує, що даний підпис йому не належить та до підписання даного документу ОСОБА_8 не має жодного відношення.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта - нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 (згідно рішення Київської міської ради № 7626/7667 від 18.01.2024 перейменування АДРЕСА_5 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 .

На даний час, у органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що за вказаною адресою знаходяться предмети, речі та документи, які мають значення доказів у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема: будь які документи, що мають відношення до діяльності ТОВ «Рух Авіа»; чорнові записи, які підтверджують факт замовлення ідентифікуючих табличок та інших маркувальних засобів; комп`ютерне обладнання, портативні комп`ютери, планшети, в тому числі: засоби зв`язку, мобільні телефони, смартфони, із встановленими на них месенджерами: «Viber», «WHATSAPP», «TELEGRAM», які можуть містити переписку між співучасниками вчиненого кримінального правопорушення, щодо обставин його вчинення; носії електронної інформації (флеш-карти будь-якого формату, USB - носії, носії на жорстких магнітних дисках (HDD), носії на твердо тільних дисках (SSD), що містять на собі інформацію стосовно вчинення кримінального правопорушення та обставин його вчинення.

Слідча у судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Слідча суддя, вислухавши доводи слідчої, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.

З положень ст. 234 КПК України випливає, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді. У разі необхідності провести обшук сторона кримінального провадження звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 234 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Слідча суддя, вивчивши клопотання слідчого та долучені до нього матеріали, вважає, що у ньому наявні відомості визначені ст. 234 КПК України, а обставин, регламентованих ч. 5 вказаної статті, які б слугували підставою для відмови у задоволенні клопотання, у судовому засіданні не встановлено.

У судовому засіданні не було встановлено відомостей, які б беззаперечно свідчили, що надання дозволу на обшук становитиме особистий та надмірний тягар, тобто апріорі таке втручання не є свавільним, оскільки отримання дозволу на його проведення здійснено з дотриманням принципу законності, в тому числі ч. 3 ст. 233 КПК України, та воно є пропорційним до тяжкості вчиненого правопорушення і відповідає інтересам суспільства.

Дане клопотання про проведення обшуку відповідає положенням ст. 234 КПК України, оскільки містить короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з розслідуванням якого подається клопотання, підстави для обшуку, його мета, дані про власника приміщення, у якому планується проведення обшуку, дані про особу у фактичному володінні якої вони знаходяться. До клопотання долучено документи, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання.

Окрім цього, в постанові від 27 січня 2022 року в справа № 11-132сап21 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що з урахуванням змісту ч. 5 ст. 234 КПК України під час вирішення питання про санкціонування обшуку житла стандарт доказування - «достатня підстава» є значно нижчим порівняно з такими стандартами як «поза розумним сумнівом» (що застосовується під час розгляду кримінального провадження по суті), так і «обґрунтована підозра» (за яким доводиться наявність підстав піддавати конкретну особу заходам забезпечення кримінального провадження), зокрема для надання відповідного судового дозволу закон не вимагає існування обґрунтованої підозри власника чи іншого володільця житла у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до даних, які містяться в клопотанні та матеріалах, долучених до клопотання, а також враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 27.01.2022 (справа № 11-132сап21) суд дійшов до висновку про наявність підстав вважати, що за адресою: АДРЕСА_1 можуть знаходитись предмети, речі, що мають доказове значення у даному кримінальному провадженні.

Слідчою суддею перевірені можливості та встановлено пропорційний баланс між тим, що слідчий має на меті віднайти під час проведення даного обшуку та які б мали менший ступінь втручання у права та свободи осіб, таким чином слідча суддя не вважає його непропорційним переслідуваній меті.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, а саме надання дозволу на проведення обшуку у вказаній квартирі з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, при цьому враховує, що потреби досудового розслідування в даному випадку виправдовують саме такий ступінь втручання в права та інтереси фізичних осіб.

Крім того, зважаючи на позицію колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеній у постанові від 07 жовтня 2020 року у справі № 725/1199/19, де вказано, що системне тлумачення процесуальних норм, передбачених статтями 236, 37, 39 КПК дає підстави до висновку, що ухвала про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи може бути виконана прокурором, призначеним здійснювати процесуальне керівництво в порядку ст. 37 КПК, або слідчим, визначеним керівником органу досудового розслідування в порядку ст. 39 цього Кодексу.

Приписи ст. 235 КПК не зобов`язують слідчого суддю в ухвалі зазначати прокурора чи слідчого, який буде проводити обшук, натомість ухвала слідчого судді має містити відомості про прокурора, слідчого, який подав клопотання про обшук. Тобто, процесуальний закон зобов`язує слідчого суддю встановити, що клопотання надійшло від уповноваженої особи - прокурора, включеного до групи прокурорів, або слідчого, якому доручено здійснювати розслідування, в порядку статей 37, 39, 216 КПК. Судовий контроль під час розгляду клопотання про проведення обшуку здійснюється з метою забезпечення права на недоторканість житла чи іншого володіння особи. При цьому, зміст норм цього Кодексу не дає підстав для твердження про те, що до повноважень слідчого судді належать, крім здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, ще й інші (п. 18 ст. 3 КПК), віднесені до повноважень прокурора та слідчого з організації досудового розслідування.

Системне тлумачення норм, передбачених статтями 36, 40, 235, 236 КПК, не дає підстав для твердження про те, що до компетенції слідчого судді належить визначення як конкретного слідчого або прокурора, що мають здійснювати таку слідчу (розшукову) дію, так й інших осіб, що будуть приймати участь у проведенні обшуку (понятих, працівників оперативного підрозділу, спеціалістів та ін.).

Питання про дотримання вимог КПК прокурором або слідчим щодо належного використання повноважень здійснювати обшук, залучення понятих, спеціалістів, працівників оперативного підрозділу, підозрюваного, захисника, інших учасників провадження вирішуються на етапі судового провадження (п. 24 ст. 3 КПК), а не провадження у слідчого судді, і за умови надання протоколу обшуку суду як доказу винуватості у вчиненні злочину.

Таким чином, визначення в ухвалі слідчого судді конкретного слідчого або прокурора, які мають здійснювати обшук, знаходиться поза межами повноважень слідчого судді з контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та обмежуються в цій частині перевіркою того, чи є належним суб`єктом учасник кримінального провадження, який звернувся з клопотанням про проведення обшуку. Визначення конкретного прокурора або слідчого (їх групи) для проведення обшуку належить до законних повноважень прокурора (старшого прокурора, групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні) або старшого слідчої групи (керівника органу досудового розслідування).

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 36 КПК прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому у встановлений прокурором строк проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом, що є способом процесуальної взаємодії прокурора та слідчого.

У п. 2 ч. 2 ст. 40 КПК закріплені кореспондуючі повноваження слідчого проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених у цьому Кодексі.

Підставами взаємодії між процесуальним керівником, визначеним у кримінальному провадженні відповідно до ст. 37 КПК, та слідчим, призначеним відповідно до вимог статей 38, 39, 216 цього Кодексу, є належна реалізація ними своїх повноважень щодо розслідування конкретного кримінального правопорушення.

Основною формою процесуальної взаємодії прокурора зі слідчим, яка вживається на всіх етапах досудового розслідування, є надання письмових вказівок та доручень. Слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій (ч. 1 ст. 40 КПК), а відповідно до ч. 4 цієї статті слідчий зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які надаються у письмовій формі.

Отже, як правило, доручення та вказівки щодо проведення конкретних слідчих (розшукових) дій мають надаватися у письмовому виді, де їх отримання слідчим у письмовій формі є процесуальною гарантією їх належного виконання, оскільки вони отримують статус офіційного документу.

У той же час якщо закон прямо не вимагає письмової форми, прокурор має право надавати доручення та вказівки слідчому про виконання процесуальних дій усно, якщо це обумовлено, зокрема, невідкладними випадками або виконанням незначного обсягу процесуальних дій.

Враховуючи викладене, дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку слідча суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в цій частині.

Але зважаючи на те, що у клопотанні слідчої частково застосовується невизначене формулювання щодо предметів та документів, які він має на меті відшукати, що в свою чергу наділяє її широкими повноваженнями і в кінцевому етапі може свідчити про непропорційність обшуку, тому наявні підстави для відмови у задоволенні клопотання у частині можливості вилучення коштів, здобутих злочинним шляхом, під час вчинення кримінального правопорушення.

Керуючись ст. 223, 233-236, 309, 561, 562 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :

клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про проведення обшуку, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003350 від 26.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України- задовольнити частково.

Надати дозвіл на проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , де проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшукання речових доказів, а саме: будь яких документів, що мають відношення до діяльності ТОВ «Рух Авіа», чорнових записів, які підтверджують факт замовлень ідентифікуючих табличок та інших маркувальних засобів, комп`ютерного обладнання, портативних комп`ютерів, планшетів, в тому числі: засобів зв`язку, мобільних телефонів, смартфонів, із встановленими на них месенджерами: «Viber», «WHATSAPP», «TELEGRAM», які можуть містити переписку між співучасниками вчиненого кримінального правопорушення, щодо обставин його вчинення, носії електронної інформації (флеш-карти будь-якого формату, USB - носії, носії на жорстких магнітних дисках (HDD), носії на твердо тільних дисках (SSD), що містять на собі інформацію стосовно вчинення кримінального правопорушення та обставин його вчинення.

У задоволенні клопотання у іншій частині - відмовити.

Строк дії ухвали - один місяць з дня її постановлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1