УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №712/8640/24

Провадження №1-кс/712/3622/24

19.07.2024 м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Черкаси клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002411 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2024 близько 06 год 00 хву кооперативі «Фотон» с. Лозівок Черкаського району відбулося ДТП за участі автомобіля NissanLeaf, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , який рухався по вул. Пролетарська, зі сторони р.Вільшанка у напрямку до вул. Хрещатик та виїхав на перехрестя з вул.Хрещатик для огляду проїзної частини та подальшого виконання маневруповороту праворуч на вище вказану вулицю в напрямку до вул. Шевченка тамотоциклу Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номерСА4663ЛА під керуванням ОСОБА_5 , який рухався по проїзній частині вул. Хрещатик, зі сторони вул. Гагаріна в напрямку до вул. Шевченка, тобто зліва направо відносно напрямку руху автомобіля. У результаті ДТП водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому верхньої третини правої гомілки та госпіталізований в КНП «Черкаська обласна лікарняЧОР».

16 липня 2024 року у ході огляду місця події було виявлено та вилученомотоцикл Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 , та фактичним володільцем якого є ОСОБА_8 .

Постановою слідчого від 16.07.2024 вказаний мотоцикл Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Посилаючись на те, що на теперішній час існує достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що виявлене та вилучене майно зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та з необхідністю проведення судових експертиз, прокурор звернувся з даним клопотанням до суду.

У судове засідання прокурор не прибув, згідно з клопотанням просить розглянути клопотання за його відсутності.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_5 у судове засідання також не прибув, відповідно до поданої заяви проти задоволення клопотання не заперечує та просить розглянути клопотання за його відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали в режимі таємниці слідства, слідчий суддя зазначає про таке.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що проводиться досудове слідство по кримінальному провадженню №0002411 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК Українита під час досудового розслідування якого виявлено та вилучено мотоцикл Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 є ОСОБА_7 , та фактичним володільцем якого є ОСОБА_8 .

Постановою слідчого від 16.07.2024 виявлений та вилучений транспортний засіб визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що транспортний засіб мотоцикл Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 є ОСОБА_7 , та фактичним володільцем якого є ОСОБА_8 , є доказом у даному кримінальному провадженні у рамках досудового розслідування кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту на вказане вище майно у зазначений спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали вказують, що вище зазначене майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на його відповідність ст.98 КПК України.

Усі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, вірності кваліфікації, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя проходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає до задоволення повністю.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Порядок зберігання арештованого майна визначено положеннями «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Керуючись ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

У рамках кримінального провадження №0002411 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України, накласти арешт на мотоцикл Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 є ОСОБА_7 , та фактичним володільцем якого є ОСОБА_8 , шляхом заборони користуватися та розпоряджатися арештованим майном.

Визначити місце зберігання мотоцикла Viper ZS200GY-2С, реєстраційний номер НОМЕР_2 на території майданчика тимчасового утримання транспортних засобів Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за адресою: м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104.

Попередити уповноважених осіб Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала підлягає до негайного виконання слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_9