Справа№ 693/784/24
1-кс/693/203/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

06.08.2024 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні № 0000234 від 09.06.2024 року старшим слідчим СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 і погоджене начальником Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пирлиця Унгенського району Республіки Молдова, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не одруженого, не працюючого, депутатом не являється, не є учасником бойових дій, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України;

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

начальник Жашківського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_4 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділенням ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000234 від 09.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

До ВП № 1 надійшло повідомлення з КНП «Жашківська БПЛ» про те, що до них поступив громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_2 із тілесними ушкодженнями у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини зліва, різаних ран обличчя, шиї, правого передпліччя. Зі слів останнього ушкодження йому були нанесені громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителем м. Жашків.

За вказаним фактом слідчим відділенням ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в порядку ст. 214 КПК України 09.06.2024 розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000234 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

09.06.2024 в період часу о 13 год. 05 хв. старшим слідчим СВ ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 відповідно до ст.ст. 40, 104, 131, 132, 208-211, 213 КПК України затримано особу, підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 .

10.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 09.06.2024 близько 10 год. 30 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись неподалік від виробничого цеху ТОВ «Грінвуд Індастрі», що за адресою: АДРЕСА_3 , в ході раптово виниклого конфлікту, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки у виді отримання потерпілим тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, з метою спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, з використанням колюче-ріжучого металевого предмета, який утримував у правій руці, наніс ОСОБА_6 один удар в грудну клітку зліва, спричинивши йому, згідно з довідкою КНП «Жашківська багатопрофільна лікарня» Жашківської міської ради від 09.06.2024, тілесні ушкодження у виді проникаючого поранення грудної клітини ліворуч, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень як небезпечних для життя потерпілого ОСОБА_6 в момент їх заподіяння.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Постановою керівника Уманської окружної прокуратури від 05.08.2024 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 10.09.2024.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Пирлиця Унгенського району Республіки Молдова, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, не одружений, не працюючий, депутатом не являється, не є учасником бойових дій, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, раніше не судимий.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними в ході розслідування доказами:

1. Даними протоколу огляду місця події від 09 червня 2024 року;

2. Показаннями свідка ОСОБА_7 від 09 червня 2024 року;

3. Показаннями свідка ОСОБА_8 від 09 червня 2024 року;

4. Показаннями свідка ОСОБА_9 від 09 червня 2024 року;

5. Показаннями свідка ОСОБА_10 від 09 червня 2024 року

6. Даними протоколу затримання ОСОБА_5 від 09 червня 2024 року;

7. Показаннями свідка ОСОБА_11 від 10 червня 2024 року;

8. Даними протоколу слідчого експерименту із підозрюваним ОСОБА_5 від 09 червня 2024 року;

9. Даними протоколу огляду предметів від 09 червня 2024 року;

10. Постановою про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання від 10 червня 2024 року;

11. Даними медичної довідки КНП КНП «Жашківська багатопрофільна лікарня» Жашківської міської ради від 09 червня 2024 року;

12. висновками судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/304;

13. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/303;

14. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/301;

15. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/300;

16. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/299;

17. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/298;

18. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/296;

19. висновком судово-медичної експертизи від 31.07.2024 № 05-1-08/302;

20. Іншими матеріалами кримінального провадження.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_5 повідомив, що 09.06.2024 близько 08 год. 00 хв. він в стані алкогольного сп`яніння прийшов на територію ТОВ «Грінвуд Індастрі», який розташований за адресою: вул. Маслозаводська, 8, м, Жашків Уманського району Черкаської області, де йому сказали здійснити вивантаження деревини із вантажних автомобілів. Прийшовши до місця вивантаження він зустрів там свого знайомого ОСОБА_6 з яким поспілкувавшись вирішили випити горілки, по закінченню розмови ОСОБА_5 , поїхав купити горілки об`ємом 1 літр, після чого повернувся на вищезазначену територію останній разом із ОСОБА_6 почали розпивати даний алкоголь. Випивши трохи горілки ОСОБА_6 вдарив собаку підозрюваного, це йому дуже не сподобалось, розгнівавшись на це, ОСОБА_5 зіскочив з рейсів, де сидів, та схопив, якийсь блискучий, предмет, що знаходився поруч з рейсами, видовженої форми, можливо щось металеве, але точно він не пам`ятає та наніс не менше одного удару ОСОБА_6 десь в область грудей, шиї чи голови. Після завданих ударів останньому підозрюваний перелізши через паркан, пішов в напрямку свого дому. Знаряддя яким ОСОБА_5 наносив тілесні ушкодження, він десь викинув, і місця показати не може, оскільки не пам`ятає.

Таким чином, з моменту затримання ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що є злочином, який відноситься до категорії тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст. 42 та іншими положеннями КПК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

У зв`язку з наявністю ризиків, визначених ст. 177 КПК України ухвалою слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 11.06.2024 щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 13 год. 05 хв. 07 серпня 2024 року включно.

Оскільки обставини, що слугували підставою про наявність ризиків мають об`єктивний характер та продовжують існувати, наявні достатні підстави вважати, що заявлені ризики не зменшились, а тому запобіжний захід, застосований до підозрюваного, необхідно продовжити.

Так, продовжують існувати наступні ризики, визначені вказаною статтею:

1) ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який ґрунтується на тому, що підозрюваний усвідомлює, що за інкримінований злочини йому загрожує покарання на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі, офіційно не працює, не має місця постійного проживання, а тому в будь-який момент може залишити місце свого перебування з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, згідно з матеріалами кримінального провадження після заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому підозрюваний покинув місце вчинення цього діяння, не надав жодної допомоги потерпілому та певний період часу переховувався від правоохоронних органів.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно зі сформованою практикою Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для застосування підозрюваному, обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини від 26.02.2015 «Баришевський проти України», 12.03.2013 у справі «Волосюк проти України», 25.03.1999 «Пелісьє і Сассі проти Франції»), справа має суспільний інтерес та повинна бути розглянута всебічно, повно та неупереджено, у розумні строки. Вказані суспільні інтереси мають більшу перевагу ніж правила про повагу до свободи особи (справа Європейського суду з прав людини «Калашніков проти Росії», «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти Російської Федерації);

2) ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, який ґрунтується на тому, що переважна більшість свідків є знайомими підозрюваного та особами, спільно з якими він займався тимчасовими підробітками. При цьому відповідно до ст. 25 КПК України суд не вправі брати до уваги показання, надані свідками та етапі досудового розслідування. У зв`язку з цим, допоки свідки не будуть допитані в ході судового розгляду підозрюваний може здійснювати на них вплив у будь-якій формі з метою зміни їх показань на його користь. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, особу підозрюваного, застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам, оскільки такий запобіжний захід не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки.

Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру, про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного.

Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має офіційного місця роботи, постійного місця проживання, а тому може залишити місце свого перебування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, тому припинення або обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У судовому засіданні начальник Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 з застосування застави, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У відповідності до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З урахуванням того, що на даний час залишаються встановлені в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу ризики, які на даний час не зменшилися та свідчать про можливість вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним продовжити запобіжний захід у виді тримання підозрюваного під вартою.

У відповідності до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно п.п.1,2 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, яке відноситься до категорії тяжких і за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, офіційно не працює, не має місця постійного проживання, у будь-який момент може залишити місце свого перебування з метою уникнення кримінальної відповідальності, тобто є підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність у нього соціальних зв?язків, може вчинити інший аналогічний злочин, а також ухилятися від органу досудового розслідування і суду, що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених даним Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182-183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити у межах строку досудового розслідування, тобто до 10.09.2024 року.

Не визначати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розміру застави.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали буде проголошено 08 серпня 2024 року о 09 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_12

З ухвалою суду ознайомилися. Копію отримали:

«06» серпня 2024 року________________________ ОСОБА_5