ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 127/12220/24

провадження № 51-2530км24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 29 квітня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та повернення апеляційної скарги.

Зміст судових рішень

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11 квітня 2024 року задоволено клопотання слідчого та обрано стосовно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На вказане судове рішення захисником була подана апеляційна скарга з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 29 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 , поданого в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11 квітня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого та обрано стосовно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави та повернуто апеляційну скаргу.

Вимоги, викладені у касаційній скарзі, і узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі захисник, посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу Вінницького апеляційного суду від 29 квітня 2024 року та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Вважає, що апеляційний суд безпідставно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, не врахувавши доводи клопотання стосовно того, що до 18 квітня 2024 року апелянт не знав про мотиви постановленого слідчим суддею рішення, а тому, у визначений процесуальним законом п`ятиденний строк, не міг навести обґрунтованих доводів щодо незаконності оспорюваної ухвали.

Позиції учасників судового провадження

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні просила задовольнити касаційну скаргу з підстав, зазначених у ній.

Прокурор ОСОБА_5 просила залишити касаційну скаргу без задоволення, а ухвалу апеляційного суду без зміни.

Відповідно до вимог статті 323 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), підозрювана ОСОБА_7 була повідомлена про касаційний розгляд шляхом опублікування повідомлення в газеті «Урядовий кур'єр» та на офіційному сайті Верховного Суду, однак, в судове засідання не з'явилася, що не перешкоджає касаційному розгляду.

Мотиви Суду

Заслухавши доповідь судді, думку захисника та прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно зі статтею 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правильність правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Відповідно до приписів статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.

Колегія суддів погоджується з доводами касаційної скарги щодо безпідставності відмови апеляційного суду у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з огляду на таке.

Мотивуючи своє рішення про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів апеляційної інстанції, пославшись на висновок об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18), зазначила, що з матеріалів провадження вбачається, що 11 квітня 2024 року під час розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_7 . захисник ОСОБА_6 безпосередньо брала участь у судовому засіданні, надавала пояснення стосовно клопотання слідчого, виступала в судових дебатах. Після закінчення судового розгляду, у цей же день, слідчий суддя видалився до нарадчої кімнати, після виходу з якої, оголосив резолютивну частину судового рішення, порядок та строк його оскарження, дату виготовлення повного тексту.

Відповідно до розписки, яка знаходиться в матеріалах судового провадження, захисник ОСОБА_6 15 квітня 2024 року отримала копію вступної та резолютивної частини ухвали, а 18 квітня 2024 року - її повний текст.

Отже, враховуючи, що захисник ОСОБА_6 була присутньою в судовому засіданні, колегія суддів вважала, що строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді для захисника обчислюється з дня оголошення вступної та резолютивної частини судового рішення, а відтак звернення з апеляційною скаргою до апеляційного суду 22 квітня 2024 року свідчить про порушення захисником строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів зауважує, що дійсно, відповідно до вищезазначеного висновку об`єднаної палати у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на частину 2 статті 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Але у цьому ж рішенні об`єднана палата зазначала, що у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому частиною 1 статті 117 КПК.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції зазначив, що апелянт нічого не вказує щодо своєї необізнаності про мотиви постановленого слідчим суддею рішення та неможливість навести обґрунтованих доводів щодо незаконності оскаржуваної ухвали у визначений процесуальним законом п`ятиденний строк.

Дійсно, як убачається з наявної у матеріалах кримінального провадження апеляційної скарги захисника, у якій міститься й клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження, захисник обмежилася лише тим, що копію ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_8 від 11 квітня 2024 року у справі № 127/12220/24 про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою отримала 18 квітня 2024 року; в Єдиному державному реєстрі судових рішень оскаржувану ухвалу оприлюднено 18 квітня 2024 року, а тому просила суд визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити строк на оскарження ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 11 квітня 2024 року.

Проте під час розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке відбувалося за участю сторін кримінального провадження, адвокат ОСОБА_6 зосередила увагу суду на тому, чому для підготовки апеляційної скарги їй необхідно було ознайомитися з повним текстом ухвали слідчого судді та чому незнання мотивів постановленого слідчим суддею рішення унеможливило вказати обґрунтовані доводи щодо незаконності оспорюваної ухвали й навела достатні, на думку Верховного Суду, аргументи на користь своєї позиції.

Отже, колегія суддів вважає, що у даному провадженні апеляційний суд надто формально підійшов до вирішення клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу.

Статтею 370 КПК визначено вимоги щодо законності, обґрунтованості й умотивованості судового рішення.

Так, законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК, а вмотивованим є рішення, в якому наведено належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Проте ухвала апеляційного суду про відмову в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та повернення апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 , на думку колегії суддів, цим вимогам не відповідає.

Допущені апеляційним судом порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними, оскільки перешкодили стороні захисту доступу до суду, який, відповідно до закону вправі переглядати ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у провадженнях in absentia в апеляційному порядку, а тому касаційна скарга захисника ОСОБА_6 підлягає задоволенню, а ухвала апеляційного суду - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого слід врахувати наведене та ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

у х в а л и в:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 29 квітня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та повернення апеляційної скарги скасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3