Справа № 953/281/24
н/п 1-кс/953/5719/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судовий засідань ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м.Харкові скаргу адвоката ОСОБА_7 , яка подана в інтересах ОСОБА_6 , на повідомлення про підозру від 13.02.2024 року у кримінальному провадженні №0001350 від 22.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

02.08.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_7 , яка подана в інтересах ОСОБА_6 , на повідомлення про підозру від 13.02.2024 року у кримінальному провадженні №0001350 від 22.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

В скарзі заявник зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0001350 від 22.11.2023, в якому підозрюваним є ОСОБА_6 .

В рамках зазначеного кримінального провадження 13.02.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 187 KK України. Вказує заявник, що є підстави для скасування даної підозри, оскільки ОСОБА_6 підозру від 13.02.2024 року за ч.4 ст. 187 КК України не отримував, а дружина йому підозру не надавала, впізнання за його участю не було проведено, що також вказує на необґрунтованість зазначеної підозри, та посилається на порушення п.18 ч.3 ст. 42 КПК України, а саме те, що підозрюваний не розуміє українську мову і перекладач йому не був наданий.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 доводи скарги підтримав та просив її задовольнити в повному обсязі, з обґрунтуваннями, вказаними у скарзі, поданій до слідчого судді.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав скаргу адвоката та просив її задовольнити. Також, в судовому засіданні підозрюваний висловлював свою позицію державною мовою, вказуючи про те, що розуміє українську мову, вивчав її в школі, клопотань про участь перекладача під час судового засідання не заявив.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, вважаючи її необгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Вказував, що підозра складена та вручена відповідно до вимог ст. 278 КПК УКраїни, обгрунтованість пред*явленої підозри повністю підтверджується зібраними у провадженні матеріалами досудового розслідування, порушень вимог КПК України не встановлено.

Слідчим ОСОБА_4 в судовому засіданні надані письмові заперечення проти доводів скарги, вказуючи про те, що твердження адвоката у скарзі є безпідставними та такими, що не відповідають обставинам кримінального провадження, спрямовані на затягування ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали скарги, заперечення, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

За висновком Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 11.12.2019 у справі №536/2475/14-к, вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру захисник вважає порушення вимог КПК України, а саме, що ОСОБА_6 підозру від 13.02.2024 року не отримав, впізнання за його участю не було проведено, що вказує на необґрунтованість зазначеної підозри, порушено п.18 ч.3 ст. 42 КПК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до положень ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, а також визначено вимоги, яким це повідомлення має відповідати.

Зміст повідомлення про підозру узгоджується з вимогами вказаної статті - ст. 277 КПК України.

Під час досудового розслідування у повідомленні зазначається стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, які відомі на момент здійснення повідомлення про підозру.

При цьому слідчим суддею на даній стадії провадження не перевіряється наявність всіх елементів складу кримінального правопорушення, наведені у повідомленні про підозру.

Наведені обставини у повідомлені про підозру мають бути достатніми вважати, що особа могла вчинити вказане кримінальне правопорушення.

Даних на спростування зазначеного стороною захисту під час розгляду скарги за ст. 303 КПК України надано не було.

Доводи заявника щодо необґрунтованості підозри в частині непроведення впізнання не знайшли свого підтвердження під час розгляду скарги в порядку вимог ст. 303 КПК України, та є необґрунтованими.

Стосовно доводів заявника щодо порушення вимог ст.ст. 42, 278 КПК України, слідча суддя зазначає, що порушень під час вручення повідомлення про підозру слідчим допущено не було, оскільки в день складення підозри та проведення обшуку вручити повідомлення про підозру було неможливо за відсутності ОСОБА_6 , і в даному випадку повідомлення про підозру було вручено його дружині, про що міститься її підпис, що відповідає вимогам КПК України.

Також, слідчим суддею враховано, що під час затримання ОСОБА_6 письмове повідомлення про підозру було вручено йому не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту його затримання. Враховуючі дані обставини, слідча суддя зазначає про відсутність підстав для скасування повідомлення про підозру за даних обставин.

Також, не знайшли свого підтвердження і доводи скарги щодо порушення під час досудового розслідування та вручення повідомлення про підозру вимог ст. 42 КПК України, а саме ненадання слідчим підозрюваному ОСОБА_6 перекладача.

Як вбачається з пояснень підозрюваного в судовому засіданні та пояснень слідчого, ОСОБА_6 вільно володіє українською мовою, клопотань про надання йому перекладача не заявляв ані під час досудового розслідування, ані під час розгляду даної скарги, а тому дані доводи захисника щодо порушення права на захист є безпідставним та голослівним, та такими, що спростовані в тому числі і в судовому засіданні.

У зв`язку із вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, порушень права на захист не встановлено, а тому скарга адвоката, який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 13.02.2024 у кримінальному провадженні №0001350 від 22.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.303-304 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , яка подана в інтересах ОСОБА_6 , на повідомлення про підозру від 13.02.2024 року у кримінальному провадженні №0001350 від 22.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя - ОСОБА_1