КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №11-сс/824/4784/2024 Доповідач у ІІ інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

Головуючий суддя: ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_5

прокурор ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року у задоволенні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000087 від 06 жовтня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 229 КК України, - відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою прокурор першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження; оскаржувану ухвалу скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання прокурора про арешт майна у повному обсязі.

Уважає ухвалу слідчого судді необґрунтованою, незаконною та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи.

Як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження посилається на те, що прокурор у судові засідання жодного разу не викликався, подав заяву про проведення судового засідання саме за його участі, звертався до суду першої інстанції з метою отримання інформації щодо призначених судових засідань та 21 червня 2024 року дізнався, що клопотання розглянуто та у його задоволенні відмовлено.

У мотивування скарги зазначає, що 09 травня 2024 року винесено постанову про визнання зазначених у клопотанні прокурора вилучених мобільних телефонів та інформації, яка на них знаходиться, чорнових записів (зошитів та блокнотів) з рукописною інформацією речовими доказами у кримінальному провадженні та того ж дня винесено постанову про залучення спеціаліста та постанову про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи мобільних телефонів.

Вказує, що відповідно до протоколу огляду речей і документів від 22 травня 2024 року оглянуто чорнові записи та блокноти (зошити), в ході чого встановлено, що вказані чорнові записи містять відомості щодо здійснення прийняття замовлень від клієнтів фальсифікованих мийних та пральних засобів, їх продажу та відправлення на адресу клієнтів засобами поштового зв`язку, а отже становлять інтерес для досудового розслідування, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а отже мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Зауважує, що вилучене майно (мобільні телефони) є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки за допомогою них здійснювалась реалізація контрафактної продукції, замовлення сировини для її виготовлення, координації процесу незаконного виготовлення та зберігання товарів, може містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (інформацію) та чорнові записи, які містять інформацію щодо кількісних показників, об`ємів продажу фальсифікованої продукції, мають доказове значення у кримінальному провадженні та відповідно з метою збереження речових доказів існує необхідність у застосуванні арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, проведення експертиз.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення прокурора ОСОБА_6 , який підтримав вимоги поданої апеляційної скарги, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що подана апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно статей 7, 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VIII від 02 червня 2016 року кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до вимог пункту 3 частини другої статті 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 частини третьої статті 395 КПК України якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом частини першої статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог частини другої статті 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

До поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню апеляційної скарги у визначені законом строки.

Дослідженням матеріалів судового провадження встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна розглянуто у відсутності прокурора.

Згідно матеріалів справи копія оскаржуваної ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року прокурору не направлялась.

Як зазначає прокурор в апеляційній скарзі, про результат розгляду поданого ним клопотання дізнався лише 24 червня 2024 року.

З урахуванням наведеного, колегія суддів уважає обґрунтованими доводи прокурора про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а відтак пропущений апелянтом процесуальний строк підлягає поновленню.

Як убачається з наданих суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження, Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000087 від 06 жовтня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 229 КК України.

Згідно даних клопотання, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 організував на території Чернівецької області та очолив організовану групу осіб, до складу якої залучив осіб із числа своїх знайомих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та не встановлених на даний час осіб, які у період часу з початку 2020 року по теперішній час організували незаконне виробництво, фасування, зберігання та реалізацію через електронні засоби комерції фальсифікованої продукції з незаконним використанням відомих торговельних марок «Ariel», «Dash», «Fairy», «Gala», «Head&Shoulders», «Lenor», «Safeguard», «Tide», права на які належать компанії «The Procter & Gamble Company», та товарів торговельної марки «Coccolino», «Domestos», «Dove», «Unilever», права на які належать компанії «Unilever IP Holdings B.V.», що у свою чергу завдало та продовжує завдавати матеріальної шкоди в особливо великому розмірі власникам зазначених знаків для товарів та послуг.

У клопотанні зазначено, що до Бюро економічної безпеки України надійшли заяви компанії «The Procter & Gamble Company» та «Unilever IP Holdings B.V.» про вчинення кримінальних правопорушень. У зазначених заявах наведені факти порушень прав інтелектуальної власності компаній шляхом реклами та продажу контрафактної/фальсифікованої продукції.

Відповідно до заяв в ході здійснення заходів щодо виявлення порушень майнових прав інтелектуальної власності компанії виявлено телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який функціонує у форматі інтернет-магазину та пропонує до продажу фальсифіковані товари, у маркуванні яких незаконно використовуються торговельні марки, у тому числі «Ariel», «Dash», «Fairy», «Gala», «Head&Shoulders», «Lenor», «Safeguard», «Tide», «Coccolino», «Domestos», «Dove», «Unilever».

У період з 04 жовтня 2023 року по 11 жовтня 2023 року представником компанії «The Procter & Gamble Company» було проведено тестову закупівлю зразка такої продукції, а саме засобів для миття посуду під торговельною маркою «Fairy» в упаковці ємністю 5 л та сипучий засіб для прання під торговельною маркою «Gala» ємністю 8 кг.

Відправником продукції є ОСОБА_14 , який також являється і отримувачем коштів за замовленням, при цьому у розділі «Контакти» даного інтернет-магазину, який функціонує з 29 березня 2016 року, зазначено його розташування у м. Чернівці.

Для замовлення косметичної продукції з вищевказаного сайту пропонуються декілька варіантів оплати, переважно на карткові рахунки осіб, що організували зазначену протиправну діяльність: ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 .

Проведеним компетентними спеціалістами компанії дослідженням придбаних зразків продукції, на які нанесено торговельні марки, установлено, що зазначена продукція є контрафактною/фальсифікованою, може вважатися некісною та небезпечною, маркування та упакування продукції не відповідають стандартам якості компанії. Зазначена продукція компанією або з її дозволу не виготовлялась, для її маркування протиправно використано торговельні марки, що належать компанії.

Відповідно до висновків експертів за результатами проведення судових експертиз у сфері інтелектуальної власності позначення «Fairy» та «Gala», наявні на етикетках та упакуванні зразків продукції, отриманої в ході тестової закупівлі у період з 04 жовтня 2023 року по 11 жовтня 2023 року, є тотожними із торговельними марками, які належать компанії «The Procter & Gamble Company».

Окрім цього, 25 січня 2024 року під час проведення огляду місця події було вилучено добровільно видану ОСОБА_15 продукцію, у маркуванні якої використовуються торговельні марки компанії «The Procter & Gamble Company», зокрема, 7 одиниць рідкого засобу для прання під торговельною маркою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у полімерних каністрах із заявленою ємністю 6,3 л, придбану у громадянина ОСОБА_11 через телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Проведеним компетентними спеціалістами компанії дослідженням придбаних зразків продукції, на які нанесено торговельні марки, установлено, що зазначена продукція є контрафактною/фальсифікованою, маркування та упакування продукції не відповідають стандартам якості компанії. Зазначена продукція компанією або з її дозволу не виготовлялась, для її маркування протиправно використано торговельні марки, що належать компанії.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової експертизи у сфері інтелектуальної власності, позначення маркою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », наявні на етикетках та упакуванні продукції, вилученої 25 січня 2024 року в ході огляду місця події, є тотожними із торговельною маркою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яка належить компанії «The Procter & Gamble Company».

Також у клопотанні вказано, що до протиправної діяльності безпосередньо причетні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які спільно проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_16 .

У ході проведення досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року у справі №761/13752/24 у період з 10 год. 22 хв. 08 травня 2024 року до 14 год. 30 хв. 08 травня 2024 року детективами проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного Реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна перебуває у власності ОСОБА_16 , за результатами якого виявлено та вилучено:

мобільний телефон марки Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_3 ;

мобільний телефон Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_6 ;

мобільний телефон Iphone 7 Plus, ІМЕІ НОМЕР_7 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_8 , які належать ОСОБА_8 та ОСОБА_11 та використовувались для вчинення кримінального правопорушення;

зошит, жовтого кольору з чорновими записами на 60 арк.;

зошит, синього кольору з чорновими записами на 88 арк.;

різнокольоровий блокнот з чорновими записами на 83 арк.;

блокнот, синього кольору з чорновими записами на 63 арк.;

зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.;

зошит, сіро-червоного кольору, з чорновими записами на 58 арк.;

зошит, помаранчевого кольору з чорновими записами на 38 арк.;

зошит, фіолетового кольору з чорновими записами на 82 арк.;

зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.;

зошит, сірого кольору з чорновими записами на 36 арк., які містять рукописну інформацію, щодо кількісних показників, об`ємів, дат.

09 травня 2024 року винесено постанову про визнання зазначених вище вилучених мобільних телефонів та інформації, яка на них знаходиться, чорнових записів (зошитів та блокнотів) з рукописною інформацією речовими доказами у кримінальному провадженні.

14 травня 2024 року до в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000087 від 06 жовтня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 229 КК України, яке було вилучено в ході обшуку, проведеного 08 травня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна перебуває у власності ОСОБА_16 , а саме: мобільний телефон марки Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_3 ; мобільний телефон Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_6 ; мобільний телефон Iphone 7 Plus, ІМЕІ НОМЕР_7 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_8 які належать ОСОБА_8 та ОСОБА_11 та використовувались для вчинення кримінального правопорушення; зошит, жовтого кольору з чорновими записами на 60 арк.; зошит, синього кольору з чорновими записами на 88 арк.; різнокольоровий блокнот з чорновими записами на 83 арк.; блокнот, синього кольору з чорновими записами на 63 арк.; зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.; зошит, сіро-червоного кольору, з чорновими записами на 58 арк.; зошит, помаранчевого кольору з чорновими записами на 38 арк.; зошит, фіолетового кольору з чорновими записами на 82 арк.; зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.; зошит, сірого кольору з чорновими записами на 36 арк., які містять рукописну інформацію, щодо кількісних показників, об`ємів, дат.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року у задоволенні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000087 від 06 жовтня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 229 КК України, - відмовлено.

З такими висновками слідчого судді суду першої інстанції колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно статей 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява №48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами частини третьої статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно частини десятої статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Під час апеляційного розгляду колегією суддів установлено, що зазначені вимоги слідчим суддею не дотримані, оскільки слідчий суддя належним чином не перевірив викладені у клопотанні обставини та дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для накладення арешту на вилучені в ході обшуку 08 травня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 мобільні телефони та інформацію, яка на них знаходиться, чорнові записи (зошити та блокноти) з рукописною інформацією.

Дослідивши доводи клопотання прокурора та матеріали судового провадження колегія суддів уважає, що встановлені у даному кримінальному провадженні фактичні обставини кримінальних правопорушень, передбачених частинами третьою статті 229 КК України, за яким здійснюється досудове розслідування, містять сукупність підстав та розумних підозр вважати, що на даному етапі досудового розслідування є підстави для обґрунтованого висновку, що речі та документи, вилучені 08 травня 2024 року в ході обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року у справі №761/13752/24 за адресою: АДРЕСА_1 , відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки вищевказані чорнові записи містять відомості щодо здійснення прийняття замовлень від клієнтів фальсифікованих мийних та пральних засобів, їх продажу та відправлення на адресу клієнтів засобами поштового зв`язку, містять інформацію щодо кількісних показників, об`ємів продажу фальсифікованої продукції, а отже становлять інтерес для досудового розслідування, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а мобільні телефони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки за допомогою них здійснювалась реалізація контрафактної продукції, замовлення сировини для її виготовлення, координації процесу незаконного виготовлення та зберігання товарів, можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення (інформацію), мають доказове значення у кримінальному провадженні, що згідно статті 173 КПК України дає підстави для їх арешту як речових доказів з метою збереження вищевказаного майна та досягнення дієвості цього провадження, проведення експертиз.

Крім того, 09 травня 2024 року вищевказані виявлені та вилучені речі та документи визнані речовими доказами у рамках кримінального провадження за №0000087 від 06 жовтня 2023 року, про що винесено відповідну постанову.

На переконання колегії суддів, прокурором у клопотанні у відповідності до вимог статей 132, 170-173 КПК України доведено, що існують правові підстави для накладення арешту на вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_16 та в якому проживають ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , майно з метою забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вказане майно може бути відчужене, приховане, пошкоджене, зіпсоване чи втрачене.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

З огляду на положення частин другої, третьої статті 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного, на переконання колегії суддів, слідчий суддя дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для накладення арешту на майно, вилучене 08 травня 2024 року в ході обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року у справі №761/13752/24 за адресою: АДРЕСА_1 , пославшись на те, що внесені до ЄРДР 06 жовтня 2023 року та 05 квітня 2024 року під номером №0000087 відомості не містить об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про ознаки кримінальних правопорушень, що підтверджують реальність події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), передбачених частиною третьою статті 229 КК України.

Колегія суддів звертає увагу, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Колегією суддів не встановлено невідповідності клопотання прокурора про арешт майна вимогам статей 170, 171 КПК України.

Незастосування в даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до знищення доказів у провадженні і таким чином позбавить реалізацію мети досудового розслідування та дотримання завдання арешту майна, передбаченого частиною першою статті 170 КПК України.

Сукупність долучених до клопотання прокурора матеріалів та викладені у клопотанні обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, колегією суддів не встановлено.

З урахуванням наведеного, у відповідності до вимог статей 131-132, 170-173 КПК України, вилучене під час обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року у справі №761/13752/24 за адресою: АДРЕСА_1 , майно підлягає арешту з тих підстав, що воно у встановленому законом порядку визнано речовими доказами у межах кримінального провадження за №0000087 від 06 жовтня 2023 року та відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України.

На підставі вищевикладених обставин, які свідчать про однобічність і необ`єктивність судового розгляду, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга прокурора - задоволенню з постановленням апеляційним судом нової ухвали про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане у клопотанні майно, оскільки останнім у повній мірі доведено необхідність накладення арешту на майно з метою забезпечення його збереження як речових доказів у кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 170, 173, 376, 407, 418, 422 КПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року у справі №761/13752/24 у період з 10 год. 22 хв. 08 травня 2024 року до 14 год. 30 хв. 08 травня 2024 року у кримінальному провадженні №0000087 від 06 жовтня 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного Реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна перебуває у власності ОСОБА_16 , а саме:

мобільний телефон марки Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_3 ;

мобільний телефон Iphone 14 ProMax, ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_6 ;

мобільний телефон Iphone 7 Plus, ІМЕІ НОМЕР_7 з сім-карткою серійний номер НОМЕР_8 , які належать ОСОБА_8 та ОСОБА_11 та використовувались для вчинення кримінального правопорушення;

зошит, жовтого кольору з чорновими записами на 60 арк.;

зошит, синього кольору з чорновими записами на 88 арк.;

різнокольоровий блокнот з чорновими записами на 83 арк.;

блокнот, синього кольору з чорновими записами на 63 арк.;

зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.;

зошит, сіро-червоного кольору, з чорновими записами на 58 арк.;

зошит, помаранчевого кольору з чорновими записами на 38 арк.;

зошит, фіолетового кольору з чорновими записами на 82 арк.;

зошит, бежевого кольору з чорновими записами на 46 арк.;

зошит, сірого кольору з чорновими записами на 36 арк., які містять рукописну інформацію, щодо кількісних показників, об`ємів, дат шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися будь-яким чином вказаним майном до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді ОСОБА_4

ОСОБА_3