Справа № 185/9062/24
Провадження № 1-і/185/8/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002538 від20 травня 2024 року відносно ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 29 серпня 2024 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002538 від20 травня 2024 року відносно ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України направлено до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області для здійснення судового провадження.

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з утриманням в умовах гауптвахти. На думку прокурора, лише запобіжний захід в виді тримання під вартою здатний забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків під час розгляду справи, в іншому випадку цілком ймовірно, що обвинуваченим можуть бути прийнято спроби переховування від суду, а також може перешкоджати кримінальному провадженню в спосіб вчинення тиску на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому застосування альтернативних запобіжних заходів недоцільно.

Також в судовому засідання прокурор заявив клопотання про направлення обвинувального акту до Апеляційного суду Дніпропетровської області для внесення подання до Верховного Суду щодо вирішення питання про передачу кримінального провадження № 0002538 від20 травня 2024 року відносно ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти клопотань прокурора.

Суд, заслухавши думки учасників стосовно клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою приходить до такого.

Обвинуваченому ОСОБА_3 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується 01 вересня 2024 року, по суті кримінальне провадження за обвинуваченням останнього до даної дати розглянуто не буде.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років та перебуває під вартою на гауптвахті. Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений зможе залишити місце служби та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено. Також в Україні діє воєнний стан.

Також суд вважає, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на свідків, які безпосередньо перед судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази в вигідному для нього аспекті є реальним.

При наданні оцінки ступеню ризику стосовно вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд враховує те, що думка прокурора є слушною, що підтверджує наявність цього ризику.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що ризики, що обвинувачений буде переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, знайшли свого підтвердження. А тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не буде достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам, тому обвинуваченому ОСОБА_3 слід залишити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті та продовжити на 60 днів.

Відповідно до ч. 7 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 187 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142, 258-2585, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Суд в даному випадку вважає за доцільне не визначати і розмір застави.

Згідно ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Згідно абз. 6 ч. 1 ст. 34 КПК України до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Згідно ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя за № 2584/0/15-24 від 29 серпня 2024 року змінено з 2 вересня 2024 року територіальну підсудність судових справ Красноармійського міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області. А тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 задовольнити.

Обраний обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити на 60 днів до 28 жовтня 2024 року включно, з утриманням на гауптвахті.

Строк дії ухвали до 28 жовтня 2024 року включно.

Направити кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002538 від20 травня 2024 року відносно ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України до Дніпропетровського апеляційного суду для внесення подання до Касаційного кримінального суду Верховного Суду щодо вирішення питання про передачу даного кримінального провадження до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1