СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6873/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, неодруженого, який має середню освіту, офіційно не працює, зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого 07.02.2023 Оболонським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 (п`ять) років; на підставі ст. 75 Кримінального кодексу України звільненого від відбування покарання з випробуванням, іспитовий строк - 3 (три) роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2024 до слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 (далі - слідчий), погоджене з прокурором Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі - КК України), в рамках кримінального провадження № 0003126 від 04.10.2024.

Клопотання обґрунтоване тим, що, що 18.08.2024, близько 22 год 00 хв, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на першому поверсі загального коридору буд. 62-А, за адресою: АДРЕСА_1 , використовуючи невстановлений в ході слідства предмет, умисно заподіяв ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

Так, 18.08.2024 року, близько 22 години, ОСОБА_3 вийшов з квартири АДРЕСА_1 , де у приміщені загального коридору зустрівся зі своїми знайомими ОСОБА_7 . Згодом, між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 розпочався словесний конфлікт, який в подальшому переріс в бійку. В свою чергу ОСОБА_3 , будучи обуреним поведінкою ОСОБА_7 , відчуваючи до нього раптово виниклу особисту неприязнь, вирішив заподіяти останньому тілесні ушкодження.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень, ОСОБА_8 близько 22 години 00 хвилин, продовжуючи перебувати в приміщенні загального коридору першого поверху буд. АДРЕСА_1 , використовуючи невстановлений в ході слідства предмет та утримуючи його в правій руці наблизився з ним до ОСОБА_7 , де усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, розуміючи, що вказаний предмет, за своїми характеристиками здатен заподіяти тяжкі тілесні ушкодження, утримуючи його в своїй правій руці наніс ним не менше трьох ударів в область тулуба ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді ВЧМТ, забій головного мозку, оболонкові нашарування крові скроневої частки зліва, пневмоцефалія, перелом скроневої кістки зліва, забій м`яких тканин скроневої ділянки зліва, забій м`яких тканин лівого передпліччя, забій м`яких тканин в ділянці нижньої щелепи зліва, травматичний перелом нижньої щелепи в ділянці лівого кута та симфізу, після чого ОСОБА_3 , не надавши будь-якої допомоги потерпілому, з місця події пішов.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив слідчого суддю застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення розміру застави.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечував, пояснив, що діяв з метою самозахисту та вважає підозру необґрунтованою. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що ризики є необґрунтованими, адже подія відбулась два місяці тому і протягом цього часу підозрюваний перебував на волі, завжди прибував до слідчого за викликом, спокійно спілкувалися з потерпілим. Стверджує, що подія була спровокована самим потерпілим, який після словесного конфлікту спустився з бейсбольною битою, взяв підозрюваного за горло, почав душити, після чого розв`язалась бійка, тобто була реальна загроза життю і здоров`ю підозрюваного. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт в нічний час доби.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно зі ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

У провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0003126 від 04.10.2024, за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину, слідчий суддя акцентує, що обґрунтована підозра передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи пред`явлення обвинувачення.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України повністю підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами, зокрема протоколом огляду місця події від 03.10.2024 (а.с. 18-19), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 04.10.2024 (а.с. 14-15), випискою з медичної карти амбулаторного, стаціонарного хворого ОСОБА_7 , виданою КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» 05.09.2024 за № 16179 (а.с. 16-17), протоколом огляду предмета (мобільного телефону марки «Redmi Note 13 Pro»), який належить ОСОБА_7 , від 04.10.2024 (а.с. 31-33), протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.10.2024 (а.с. 34-37), протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_3 від 04.10.2024 (а.с. 42-44), протоколом проведення слідчого експерименту від 04.10.2024 (а.с. 47-51), протоколом проведення слідчого експерименту від 04.10.2024 (а.с. 52-56).

Аргументи підозрюваного та його захисника на те, що тілесні ушкодження потерпілому були завдані з метою самозахисту слідчий суддя оцінює критично, адже вони спростовуються зазначеними вище доказами і на обґрунтованість підозри не впливають.

Вирішуючи питання наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваним вчинити дії, передбачені ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя враховує що, ОСОБА_3 неодружений, неповнолітніх дітей та непрацездатних членів сім`ї на утриманні не має, офіційно не працює, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше судимий за вчинення злочину проти власності, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину під час іспитового строку. Окрім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний давно знайомий з потерпілим, проживає з ним в одному під`їзді, до події кримінального правопорушення перебував з ним у дружніх стосунках.

Наведене дозволяє виснувати, що існує ризик того, що ОСОБА_3 з метою уникнення покарання, може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки у останнього відсутні достатні стримуючі фактори;

- чинити спроби незаконного тиску на потерпілого, оскільки знайомий з потерпілим і знає його місце проживання;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного джерела доходів, раніше судимий за вчинення корисливого злочину.

Ураховуючи сукупність обставин, на підставі яких встановлена наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (пункт перший частини четвертої статті 183 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частини 5 статті 182 КПК України).

Попри наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, слідчий суддя враховує, що подія відбулась два місяці тому і протягом цього часу підозрюваний перебував на волі, завжди прибував до слідчого за викликом, від участі у слідчих діях не ухилявся, самостійно прибув до слідчого судді для вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за доцільне визначити заставу у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400,00 (сто п`ятдесят одну тисячу чотириста) гривень, та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. Такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Визначаючи строк дії ухвали, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 219 КПК, з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

У клопотанні від 07.10.2024 слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят діб).

Водночас ОСОБА_3 було повідомлено про підозру 04.10.2024, що підтверджується повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (а.с. 39-40).

З огляду на те, що строк досудового розслідування становить 2 (два) місяці з дня повідомлення особі про підозру, запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 слід застосувати в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.12.2024, на 59 діб.

Отже, клопотання слідчого слід задовольнити частково.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 219, 309, 372, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 59 (п`ятдесят дев`ять) діб, тобто до 04 грудня 2024 року включно.

Визначити підозрюваному, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400,00 (сто п`ятдесят одну тисячу чотириста) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України на строк до 04 грудня 2024 року включно: прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом строку дії цієї ухвали.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього, для забезпечення виконання визначених КПК України обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваного, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду негайно після оголошення ухвали.

Для утримання підозрюваний, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Дата закінчення дії ухвали - 04 грудня 2024 року.

Повний текст ухвали складено та оголошено 11 жовтня 2024 року о 14 год 00 хв

Слідчий суддя ОСОБА_1