Справа № 761/7214/24
Провадження № 1-кс/761/5162/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000094 від 28.01.2023,

в с т а н о в и в :

в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000094 від 28.01.2023, а саме з мобільного телефону IPhone 13 про з sim НОМЕР_1 та мобільного телефону IPhone 11 без sim, вилучених 17.02.2023 під час проведення обшуку в квартирі за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , який являється чоловіком ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із тим, що орган досудового розслідування неодноразово звертався з клопотаннями про арешт вказаного майна, у задоволенні яких було відмовлено, а також у зв`язку із тим, що відпала необхідність у продовженні застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що вказаний мобільний телефон тривалий час перебуває в розпорядженні органу досудового розслідування. Крім того, просила суд зобов`язати орган досудового розслідування повернути вказані телефони власнику.

В судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила задовольнити, зазначила, що вказаний мобільний телефон, не містить відомостей, що мають значення для кримінального провадження, у зв`язку із чим вважає що в арешті майна відпала потреба.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились, будучи повідомленими належним чином про час та місце судового розгляду, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Слідчий суддя, заслухавши представника власника майна, вивчивши матеріли клопотання, дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою Київського апеляційного суду від 21 вересня 2023 року в межах кримінального провадження № 0000094 від 28.01.2023 скасовано ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2023 про відмову у задоволенні клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про накладення арешту на мобільний телефон iPhone 13 pro з sim НОМЕР_1 та мобільний телефон iPhone 11 без sim, які вилучені у ході обушку 17.02.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , з постановленням нової, якою клопотання задоволено та накладено арешт а зазначене майно, з метою забезпечення речових доказів.

Водночас, на час розгляду вказаного клопотання суддя не вбачає підстави, які слугували необхідності збереження такого заходу забезпечення, як арешту на майно, оскільки на даний час власнику арештованого майна про підозру не повідомлено, а вилучена та арештована техніка вже досить тривалий час перебуває під контролем органу досудового розслідування, а відтак орган досудового розслідування мав змогу його оглянути, скопіювати необхідну інформацію та провести усі необхідні експертизи вказаної техніки та надати суду доводи про необхідність збереження вказаного запобіжного заходу, однак ні прокурор, ні слідчий на виклик до суду не з`явились та не довели відповідні обставини щодо необхідностіт подальшого арешту вказаного майна.

Таким чином, наведене вище дає підстави для висновку, що в кримінальному провадженні, в межах якого накладено арешт на вищезазначене майно, порушено справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

А тому, необхідно скасувати арешт, накладений на майно, яке було вилучено 17.02.2023 під час проведення обшуку в квартирі за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон iPhone 13 pro з sim НОМЕР_1 та мобільний телефон iPhone 11 без sim, які належать ОСОБА_4 .

В частині прохання адвоката ОСОБА_3 , зобов`язати орган досудового розслідування повернути вказані телефони власнику, слідчий суддя зазначає, що до повноважень слідчого судді під час здійснення розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, вирішення вказаного питання не входить, у зв`язку з чим у цій частині клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

клопотання, задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 21 вересня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000094 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 1102, ч. 4 ст. 1111 КК України, а саме на мобільний телефон iPhone 13 pro з sim НОМЕР_1 та мобільний телефон iPhone 11 без sim.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1