УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2023 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку Республіки Азербайджан, громадянина України, з вищою освітою, має на утримані трьох малолітніх дітей, має інвалідність другої групи, працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2023 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

26.03.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

27.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст.358, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358, ч. 2. ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

29.03.2024 Шевченківським районним судом м. Києва (ухвала № 761/11599/24) відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 3000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 9 069 000 грн, строком до 26.05.2024 включно.

23.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

20.05.2024 керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Києва продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 27.06.2024 включно.

21.05.2024 Шевченківським районним судом м. Києва (ухвала № 761/18591/24) відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 3000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 9 084 000 грн, строком до 27.06.2024 включно.

24.06.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва (ухвала № 761/22894/24) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000004 від 04.01.2023, продовжено до 5-ти місяців, а саме до 27.08.2024.

26.06.2024 Шевченківським районним судом м. Києва (ухвала № 761/23218/24) відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 3000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 9 084 000 грн, строком до 25.08.2024 включно.

24.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 190 КК України.

22.08.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва (ухвала № 761/30847/24) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000004 від 04.01.2023, продовжено до 6-ти місяців, тобто до 27.09.2024 включно.

22.08.2024 Шевченківським районним судом м. Києва (ухвала № 761/30934/24) відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 2500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 7 570 000 грн, строком до 26.09.2024 включно.

24.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

24.09.2024 ОСОБА_4 відкрито матеріали досудового розслідування.

26.09.2024 Шевченківським районним судом м. Києва (ухвала № 761/35383/24) відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 2200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 6 661 600 грн, строком до 24.11.2024 включно.

Як зазначає слідчий у клопотанні, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованих останньому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності, зокрема копії яких долучено до матеріалів клопотання.

За обставин викладених в клопотанні, на даний час у кримінальному провадженні виконуються вимоги ст. 290 КПК України.

Також в обґрунтування необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою, слідчим викладено відомості про існування достовірних ризиків, які не зменшилися, щодо того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав в повному обсязі з підстав в ньому наведених, зазначила, що наразі у даному кримінальному провадженні виконуються положення ст. 290 КПК України, обсяг матеріалів налічує 18 томів, підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень є обґрунтованою та підтверджується матеріалами кримінального провадження, просив клопотання задовольнити, з огляду на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що ризики наведені стороною обвинувачення є необґрунтованими, жодним чином не підтвердженні та ґрунтуються лише на припущеннях, вказав, що не вчиняв протиправних діянь, а докази відносно нього є скомпрометовані. Вважав, що розмір застави є непомірним, у разі продовження строку тримання під вартою просив визначити помірний розмір застави у розмірі одного мільйона гривень. Просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю.

Захисник ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень є необґрунтованою, ризики є надуманими та ґрунтуються лише на припущеннях сторони обвинувачення. Просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, а у разі задоволення клопотання просив визначити помірний розмір застави, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думку учасників судового розгляду, слідча суддя приходить до наступного висновку.

Під час судового розгляду встановлено, що Слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000004 від 04.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

24.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

26.09.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківським районним судом м. Києва, відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у вигляді 2200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 6 661 600 грн, строком до 24.11.2024 включно.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , причетність підозрюваного до вчинення інкримінованих дій, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідча суддя вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України.

При цьому висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_4 до вчинення зазначених кримінальних правопорушень не є очевидно необґрунтованим.

Прокурор зазначив, що наразі триває стадія ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, проте попередньо встановлені ризики, з урахуванням яких щодо підозрюваного було застосовано найсуворіший запобіжний захід не змінилися та продовжують існувати.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідча суддя прийшла до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України, а відтак цілком ймовірно існує ризик, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Слідча суддя переконана, що ймовірна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується перш за все тим, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких він підозрюється передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, відтак тяжкість покарання, саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Разом з тим, в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду на даному етапі провадження та такий ризик, незважаючи на те, що наразі розпочато виконання вимог ст. 290 КПК України не зменшився.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_4 може чинити тиск на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваної, зокрема, на свідків, суд ураховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто, якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Цей незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із її особою.

Водночас, слідча суддя враховує, обсяг підозри ОСОБА_4 , а також те, що останній виконував роль організатора, що свідчить про можливість безпосереднього впливу на інших співучасників (підозрюваних), що надасть йому можливість координувати свої дії та показання з такими особами, впливаючи на зміст, характер, обсяг показань та процесуальну поведінку.

Отже ризик здійснення підозрюваним впливу на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні продовжує існувати, вказане зокрема підтверджується і матеріалами долученими та дослідженими в ході судового розгляду клопотання.

Щодо ризику вчинення вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення чи продовження злочинної діяльності.

Твердження прокурора та посилання слідчого у клопотанні про ймовірне існування ризиків вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення не є безпідставними, з огляду на мету та спосіб, вчинення інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень та їх системність.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_4 місця проживання, з урахуванням наведених вище фактичних обставин справи та інших даних про особу підозрюваного не переважають існуючих ризиків.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою.

З огляду на кваліфікацію кримінальних правопорушень, які інкримінуються підозрюваному, а саме вчинення кримінального проступку, нетяжкого, тяжкого та особливо тяжких кримінальних правопорушень, слідча суддя дійшла висновку, що продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 буде виправданим та таким, що буде відповідати завданням кримінального провадження.

При вирішенні питання про продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідча суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 (в редакції Закону № 2617- VIII від 22.11.2018), ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 190 КК України; пред`явлення йому підозри у вчиненні кримінального проступку, нетяжкого, тяжкого та особливо тяжких кримінальних правопорушень, тяжкість покарання; підозрюваний в силу ст. 89 КК України раніше не судимий; наявність хронічних хвороб у підозрюваного, які несумісні з триманням під вартою, відсутні; особу підозрюваного та міцність його соціальних зв`язків, має місце реєстрації та проживання, має інвалідність другої групи; на його утримані троє малолітніх дітей; відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано. В той же час, вказане не є достатнім стримуючим фактором для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, з огляду на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, то слідча суддя вважає зазначити таке. За наведених обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин кримінального правопорушення, зазначених вище, застосування домашнього арешту, в тому числі цілодобовий, унеможливить обмежити доступ підозрюваного до технічних пристроїв та можливість спілкування з іншими особами, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі. Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Слідчою суддею враховуються доводи, наведені стороною захисту щодо особи підозрюваного, міцності його соціальних зв`язків, проте встановлені органом досудового розслідування обставини підозри, що продовжують існувати раніше встановлені ризики, які не зменшилися.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості клопотання та відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, зокрема наразі триває стадія ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, а також встановленими слідчим суддею обставинами.

Інші доводи сторони захисту: щодо суті підозри, доцільність кваліфікації фактичних обставин викладених у підозрі, тобто вчинення кримінальних правопорушень, докази щодо обґрунтованості підозри на їх належність та допустимість мають бути перевірені в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

За викладених вище обставин слідча суддя вважає, що стосовно ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Слідча суддя критично оцінює доводи сторони захисту щодо обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність продовження застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким.

Таким чином, сукупність всіх цих обставин вказує на необхідність продовження відносно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 січня 2025 року включно.

Ухвалою слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.09.2024 як альтернативний запобіжний захід підозрюваному визначено розмір застави, яка була б достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, а саме у розмірі 2200 (дві тисячі двісті) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 661 600 гривень.

При вирішенні питання чи є вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного та чи існують підстави для зменшення застави, слідчий суддя, бере до уваги тяжкість інкримінованих ОСОБА_7 кримінальних правопорушень та обставини кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, необхідно врахувати, що орієнтиром визначення запобіжного заходу, зокрема й розміру застави, виступає критерій його достатності, який буде виступати належним стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання або неналежного виконання покладених процесуальних обов`язків.

Слідча суддя враховує обставини підозри, кримінальне покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі визнання його винним, та особу ОСОБА_4 , його майновий стан, які свідчать про виключність випадку, у зв`язку з чим вважає, що застава у визначених ч.5 ст.182 КПК України розмірах не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, і повинна бути призначена в розмірах, що перевищує визначений ч.5 ст.182 КПК України.

Тож за наведеного слід визначити ОСОБА_4 заставу у 2000 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 056 00 (шість мільйонів п`ятдесят шість тисяч) гривень, оскільки такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України та вимогам ст.ст.178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним, беручи до уваги розмір предмета злочину.

При цьому, у разі внесення застави, з урахуванням встановлених ризиків щодо можливого переховування та впливу на свідків та інших підозрюваних, вчинення іншого кримінального правопорушення, існує необхідність контролю дій та поведінки підозрюваного, у зав`язку з чим обґрунтованим є покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 369-372КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 січня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у 2000 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 056 00 (шість мільйонів п`ятдесят шість тисяч) гривень.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, МФО - 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту де він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку;

- утримуватись від спілкування із свідками та іншими підозрюваними;

- здати уповноваженому органу на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави в розмірі, визначеному судом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_8