УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга.

Подана скарга обґрунтована тим, що 17 липня 2024 року ОСОБА_3 , засобами поштового зв`язку, направлено до НАБ України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею Оболонського районного суду м. Києва, яку уповноваженою службовою особою НАБ України отримано 18 липня 2024 року. Проте відомості про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

У своїй скарзі заявниця ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважених осіб НАБ України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, зазначені у поданій заяві від 17 липня 2024 року.

21 серпня 2024 року від заявниці ОСОБА_3 надійшло клопотання, в якому вона підтримала доводи, викладені у скарзі та просила розглядати подану скаргу за її відсутності.

Представник НАБ України в судове засідання не з`явився, проте надіслав свої письмові заперечення з приводу поданої скарги.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутність скаржниці та службової особи НАБ України.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали скарги та надані заперечення, слідчий суддя вирішив наступне.

Згідно частини 1 статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

В скарзі заявник ОСОБА_4 , окрім іншого просить визнати причини пропуску строку для звернення зі скаргою поважними та поновити строк для звернення зі скаргою на бездіяльність уповноважених НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 25 квітня 2024 року

Відповідно до частини 2, 6 статті 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до висновку про те, що клопотання заявника щодо поновлення строку на оскарження - підлягає задоволенню.

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно частин 1-2 стітті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг є Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Слідчим суддею встановлено, що 17 липня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до НАБ України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366, частино 1 статті 367 КК України суддею Оболонського районного суду м. Києва.

Як вбачається з поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_3 вказував, зокрема, на те, що суддею Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_5 при ухваленні рішення в справі № 756/9777/24 скоєно кримінальне правопорушення передбачене передбаченого частиною 1 статті 366, частино 1 статті 367 КК України, тобто у неналежному виконанні суддею своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них наряду з внесенням до офіційнимх документів (судового рішення) завідомо неправдивих відомостей (підміна одного поняття іншим) призвело до ухвалення неправосудного рішення, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам позивачів у справі № 756/9777/24 у розмірі 68010,60 грн. та 64640, 00 доларів США.

Однак, службові особи НАБ України, отримавши заяву про кримінальне правопорушення, протягом 24 годин не внесли відомості про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають буми критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (частина 5 статті 214 КПК України).

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Суб`єктивна впевненість у неправомірних діях, незгода із рішенням, дією чи бездіяльністю судді самі по собі, за результатами розгляду звернення, не можуть бути підставами для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статті 214 КПК України.

Крім того, згідно з пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влада» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Разом з тим, частиною 1 статті 106, статтею 107 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено підстави дисциплінарної відповідальності суддів та визначено порядок звернення до компетентного органу зі скаргою у разі порушення суддею вимог законодавства під час розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також ту обставину, що заявниця ОСОБА_3 у своїй заяві про злочин не погоджується з прийнятим судовим рішенням судді Оболонського районного суду м. Києва незгода з яким не можу слугувати підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а може бути підставою для оскарження до апеляційного чи касаційного суду, який компетентний у вирішенні питання щодо перегляду прийнятого суддею першої інстанції рішення.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених частиною 5 статті 214 КПК України для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , тому вважає необхідним відмовити в задоволенні поданої нею скарги.

На підставі викладеного, керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1