Справа № 953/8079/24
н/п 1-кп/953/1031/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2024 р.

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_5 про об`єднання кримінальних проваджень, про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ст. 616 КПК України, про відмову від захисника у кримінальному провадженні, яке внесене 13.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001100, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харків, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова для розгляду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 289 КК України.

19.09.2024 до суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання ОСОБА_5 про об`єднання справ, а саме: обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000346 від 09.04.2021 за ч. 2 ст. 186 КК України та обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001100 від 13.07.2024 за ч. 2 ст. 289 КК України.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений також заявив клопотання про відмову від захисника, у зв`язку з різними позиціями в останніх, а також клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання в порядку ст. 616 КПК України для подальшого проходження військової служби.

Захисник у підготовчому судовому засіданні покладався на розсуд суду, проти задоволення клопотання обвинуваченого щодо відмови від захисника не заперечував.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотань обвинуваченого щодо об`єднання крмінальних проваджень та скасування запобіжного заходу, щодо клопотання про відмову від захисника просив роз`яснити обвинуваченому право на відмову від захисника, у разі відмови захищати себе самостійно або залучити нового захисника.

Щодо клопотання про об`єднання кримінальних проваджень

Відповідно до ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 217 КПК у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

З аналізу вказаних норм вбачається, що кримінальні провадження можуть бути об`єднані в одне провадження у разі якщо вони перебувають на розгляді в одному суді, а також у разі дійсної необхідності такого об`єднання.

Згідно з ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Суд встановив, що інше кримінальне провадження, з яким обвинувачений просить об`єднати кримінальне провадження, яке є предметом цього судового розгляду, перебуває на розгляді Октябрського районного суду м. Полтави, справа № 643/7986/21 (рішення про призначення підготовчого судового засідання розміщенно в Єдиному державному реєстрі судових рішень, тобто є загальнодоступним).

Водночас обвинувачений не наводить жодних обгрунтувань щодо дійсної необхідності об`єднати кримінальні провадження стосовно нього, що розглядає Октябрський районний суд м. Полтави, (справа № 643/7986/21) та, яке є предметом розгляду цієї справи.

Також, вирішуючи питання про передачу справи на об`єднання, суд враховує положення ст. 28 КПК України, відповідно до яких під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що ініціювання перед судом апеляційної інстанції питання щодо звернення до Верховного Суду для об`єднання з іншим кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_5 , яке перебуває у провадженні судді Октябрського районного суду м. Полтави, є недоцільним і таким, що ускладнить їх судовий розгляд, збільшить коло учасників провадження, що негативно вплине на повноту судового розгляду, призведе до порушення розумних строків їх розгляду.

Крім того, суд зазначає, що обвинувачений порушив порядок звернення з відповідним клопотання з огляду на те, що таке питання вирішує Касаційний кримінальний суд Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого, а не суд першої інстанції.

При цьому суд у судовому засіданні роз`яснив обвинуваченому порядок звернення з відповідним клопотанням відповідно до ст. 34, 217, 334 КПК України.

Щодо клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ст. 616 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України у разі введення воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, умисного вбивства двох або більше осіб або вчиненого з особливою жорстокістю, або поєднаного із зґвалтуванням або сексуальним насильством, або особливо тяжких корупційних кримінальних правопорушень чи у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених статтями 152-156-1, 258-258-6, частиною четвертою статті 286-1, статтею 348 Кримінального кодексу України, а також підозрюваний, обвинувачений, який згідно з підпунктом 1 пункту 3 примітки до статті 368 Кримінального кодексу України на момент вчинення кримінального правопорушення займав особливо відповідальне становище, має право звернутися до прокурора з клопотанням про ініціювання перед слідчим суддею або судом питання про скасування цього запобіжного заходу для продовження та/або проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та/або військової служби за контрактом осіб рядового, сержантського і старшинського та офіцерського складу.

Тобто, нормою ч. 1 ст. 616 КПК України передбачено порядорк звернення обвинуваченого з відповідним клопотанням, а саме він повинен звертатися до прокурора, які після цього ініціює перед судом питання про скасування запобіжного заходу, а не безпосередньо до суду.

При цьому зі змісту наведеної норми вбачається, що підставою для ініціювання питання про скасування запобіжного заходу є обставини, що вказують, що обвинувачений буде продовжувати та/або буде проходити військову службу за призовом під час мобілізації.

Водночас жодних належних доказів на підтвердження вказаної особи, окрім висловлення усного бажання, обвинувачений і його захисник не надали.

Враховуючи викладене клопотання ОСОБА_5 є передчасним і не підлягає задоволенню, оскільки ним не надано відповідних доказів на підтвердження підстав для скасування запобіжного заходу і порушення процедура подачі клопотання про скасування запобіжного заходу.

Щодо клопотання про відмову від захисника.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 54 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Відмова від захисника не приймається у випадку, якщо його участь є обов`язковою. У такому випадку, якщо підозрюваний, обвинувачений відмовляється від захисника і не залучає іншого захисника, захисник повинен бути залучений у порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, для здійснення захисту за призначенням.

Суд у судовому засіданні роз`яснив обвинуваченому положення ст. 54 КПК України та наслідки відмови від адвоката, наданого державою. Суд встанови, що відмова обвинуваченого від адвоката є добровільною і свідомою волею останнього.

Судом встановлено, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України за яким обвинувачується ОСОБА_5 є тяжким злочином, а тому участь захисника є не обов`язковою, а відмова від захисника є безумовним правом обвинуваченого, у зв`язку з чим суд приймає відмову ОСОБА_5 від захисника ОСОБА_4 .

Керуючись ст. 34, 54, 217, 314, 334, 370 - 372, 376, 616 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

У задоволені клопотання ОСОБА_5 про об`єднання кримінальних проваджень відмовити.

У задоволені клопотання ОСОБА_5 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Клопотання ОСОБА_5 про відмову від захисника задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухали складено 23.09.2024.

Суддя ОСОБА_6