Провадження № 1-кс/686/9260/24
05 листопада 2024 року м. Хмельницький
Прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт на велосипед «Kona» зеленого кольору, з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування, його власником ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 28.10.2024 близько 00 години 30 хвилин, водій ОСОБА_4 , керуючи велосипедом «Kona» зеленого кольору, рухаючись по вул. Шухевича, зі сторони вул. Проскурівського Підпілля в напрямку до вул. Георгія Гонгадзе у м. Хмельницькому, в районі будинку №1А, по вул. Шухевича, м. Хмельницького, допустив наїзд на припаркований біля правого краю проїзної частини автомобіль «RenaultMaster» д.н.з. НОМЕР_1 . Внаслідок вказаної події ОСОБА_4 , отримав тілесні ушкодження, госпіталізований до нейрохірургічного відділення КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради.
28.10.2024 після огляду, на підставі ч. 5 та 7 ст. 237 КПК України, велосипед «Kona» зеленого кольору, було вилучено та поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів ГУНП в Хмельницькій області, що за адресою м. Хмельницький, вул. Романа Шухевича 120-Д.
28.10.2024 винесена постанова на підставі ст. ст. 98, 100 КПК України про визнання велосипед «Kona» зеленого кольору, речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, так як він являється матеріальним об`єктом, знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
Власником велосипеда «Kona» зеленого кольору, є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
Власник транспортного засобу ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлений про розгляд справи телефонограмою.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню частково з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Матеріали клопотання свідчать, що зазначений транспортний засіб та велосипед безпосередньо контактували між собою в момент дорожньо-транспортної пригоди.
Отже, вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно із усталеною практикою ЄСПЛ у вказаному питанні, необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»).
Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.
Ціллю статей 170, 171 КПК є забезпечення прав власника чи законного володільця майна від втручання сторонніх осіб у здійснення ними повноважень власника чи володільця такого майна. Тобто вони покликані захистити інтереси власника чи законного володільця.
Застосовувати ці положення КПК всупереч інтересам законного власника чи володільця майна, які не вважають свої права порушеними, вочевидь не можна.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
У силу ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
За положеннями ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Із матеріалів клопотання слідує, що вилучений велосипед ««Kona» зеленого кольору належить ОСОБА_4 .
Із долученої копії протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди слідує, що розташування велосипеда та транспортного засобу відносно елементів дороги та взаємно один до одного після дорожньо-транспортної пригоди зафіксовано у схемі ДТП та шляхом фотофіксації, про що вказано у протоколі.
Зазначення технічних складових велосипеда, які б впливали на доказування механізму чи обстави дтп у клопотанні відсутні.
Відомостей про залишення місця дорожньо-транспортної пригоди водієм транспортного засобу чи переміщення велоиспедаі транспортного засобу після дтп відсутні.
Крім цього,слідчий суддя звертає увагу, що кримінальне провадження розслідується за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ст..291 КК України (Порушення чинних на транспорті правил).
З огляду на відсутність доведення ризику знищення цього майна, зважуючи пропорційність втручання у право потерпілої сторони, яка внаслідок дорожньо-транспортної пригоди отримала тілесні ушкодження, оцінюючи потреби досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність арешту велосипеда шляхом встановлення заборони його відчуження, оскільки відомості про ненадання цього майна для проведення будь-яких подальших слідчих дій, у тому числі для експертиз чи проведення слідчого експерименту або ризику знищення чи пошкодження самоката його власником , у матеріалах клопотання відсутні.
З огляду на наведене, указаний велосипед має бути повернутий ОСОБА_4 , а забезпечити збереження цього майна для потреб досудового розслідування слід наклавши на нього арешт у частині заборони його відчуження, що на переконання слідчого судді, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, буде достатнім для досягнення мети кримінального провадження та мети ініційованого прокурором заходу забезпечення кримінального провадження.
Крім цього, указаний ризик нівелюється відповідальністю за незаконне поводження з арештованим майном та застосуванням до указаного майна заборони відчуження.
Позбавлення права користування потерпілу сторону майном у такому випадку не є виправданим.
За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити частково.
Велосипед «Kona» зеленого кольору повернути ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Виконання ухвали покласти на слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 .
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя