Справа № 157/1633/24
Провадження №1-кп/157/164/24
УХВАЛА

31 жовтня 2024 рокумісто Камінь-Каширський

Камінь-Каширський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 червня 2024 року за № 0000131, про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , заміжня, раніше не судима,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

встановив:

З обвинувального акт вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Обвинувачена ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заявила клопотання, у якому просить звільнити її від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України, а кримінальне провадження закрити. У письмовому клопотанні обвинувачена зазначає, що вперше вчинила кримінальний проступок, після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні не заперечила проти задоволення клопотання обвинуваченої, мотивуючи тим, що дійсно мають місце обставини, на які остання посилається і які є підставою для звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяття і закриття кримінального провадження. Посилаючись на наявність зазначеного клопотання прокурор ОСОБА_3 не висловила думку з приводу постановленого судом на обговорення питання щодо можливості призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Представник потерпілої юридичної особи Управління соціальної та ветеранської політики Камінь-Каширської районної державної адміністрації ОСОБА_5 у підготовче судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, у якій зазначила, що вона не має претензій до обвинуваченої у зв`язку з поверненням останньою усієї суми безпідставно отриманих коштів. Доказів на підтвердження поважності причин неявки у підготовче судове засідання представник потерпілої юридичної особи - державної установи, - ОСОБА_5 не надала.

Заслухавши думку прокурора, суд дійшов висновку, що у клопотанні обвинуваченої про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям і закриття провадження на цій стадії судового провадження належить відмовити, зважаючи на таке.

Частиною 1 ст. 285 КПК України встановлено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ст. 314 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти, зокрема таке рішення як: закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Статтею 45 КК України встановлено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Застосування зазначеного виду звільнення від кримінальної відповідальності можливе за наявності передумови - вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім кримінальних правопорушень щодо яких встановлено застереження в законі; а також підстави - дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому кримінальному правопорушенні, активному сприянні нею у розкритті цього кримінального правопорушення та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненні заподіяної шкоди.

Факт дійового каяття особи повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. Відсутність хоча би однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитків (див. наприклад, постанову Верховного Суду від 06 вересня 2022 року в справі № 497/374/2021).

Щире каяття особи характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого, бажання виправити ситуацію, що склалася, та засуджує свою поведінку.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам досудового розслідування допомоги в установленні невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

У постановах колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 11 квітня 2019 року у справі № 308/7582/17, провадження № 51-4104км18, Третьої судової палати Касаційного кримінального суду від 24 травня 2023 року у справі № 750/5047/22, провадження № 51-1876км23, зазначається, що факт дійового каяття особи повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. Відсутність хоча би однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитків (див. наприклад, постанову Верховного Суду від 06 вересня 2022 року в справі № 497/374/2021).

Звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям не свідчить про виправдання особи, про визнання її невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. У цьому випадку КК передбачає встановлення факту вчинення особою кримінально-караного діяння, а тому визначена ст. 45 КК України підстава звільнення від кримінальної відповідальності є нереабілітуючою.

Від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України звільняється особа, яка вчинила суспільне небезпечне діяння, що містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

При прийнятті рішення щодо звільнення на підставі ст. 45 КК України від кримінальної відповідальності суду належить з`ясувати: чи мало місце діяння, яке поставлено особі за провину, чи містить воно склад кримінального правопорушення і чи винна особа у його вчиненні, а також перевірити наявність підстав, передбачених Кримінальним кодексом України, для такого звільнення від кримінальної відповідальності

Отже, кожна із складових дійного каяття має бути установлена у судовому засіданні й оцінена в сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку згідно з вимогами ст. 94 КПК, адже при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд під час судового розгляду справи повинен переконатися, що діяння, яке постановлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад кримінального правопорушення, і особа є винною в його вчиненні, а також що наявні умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності, передбачені КК України.

Необхідно також здійснити юридичну оцінку дій, про яку вказано в обвинувальному акті, а саме за ч.1 ст. 190 КК України.

За змістом ст. ст. 314-316 КПК України підготовче судове засідання є обов`язковою самостійною стадією кримінального процесу. Основна мета проведення підготовчого судового засідання визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Частиною 4 ст. 291 КПК України визначено, що до початку судового розгляду забороняється надання суду інших документів, окрім обвинувального акта, реєстру матеріалів досудового розслідування, цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписки підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу; розписки або іншого документа, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідки про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

У силу зазначеної заборони, відповідно прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні і не надала суду жодних доказів, дослідження яких надавало б можливість встановити наявність умов та підстав для звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, яке є звільненням з нереабілітуючих підстав.

З огляду на цілі та завдання підготовчого судового засідання, у межах цієї стадії судового провадження, суд не уповноважений досліджувати докази, надавати їм оцінку з точки зору їх допустимості та/або достовірності.

Оцінка доказам у кримінальному провадженні надається судом лише після їх дослідження у ході судового розгляду у порядку, визначеному ст. ст. 89, 94 КПК України.

Отже, у зазначеному випадку, суд, у силу специфіки та мети підготовчого судового засідання, позбавлений змоги установити, у порядку ст. 94 КПК України, усі складові дійового каяття.

Крім того, статтею 288 КПК України, яка регулює питання звільнення від кримінальної відповідальності, а саме ч. 2 цієї статті, встановлено, що суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Однак, представник потерпілої юридичної особи державної установи, якій згідно з обвинувальним актом було заподіяно шкоду, до суду не з`явився, що відповідно унеможливлює виконання зазначеної імперативної норми.

З огляду на вищенаведене, на цій стадії судового провадження відсутні підстави для задоволення клопотання обвинуваченої, а відтак доцільно та необхідно у його задоволенні відмовити.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє сторони кримінального провадження повторно заявити відповідне клопотання у порядку, встановленому КПК України.

Оскільки прокурор ОСОБА_3 , у підготовчому судовому засіданні при наданні їй можливості судом не висловила думки щодо питання відповідності обвинувального акта вимогам КПК України та можливості призначення кримінального провадження до судового розгляду, посилаючись на наявність клопотання в обвинуваченої про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, тому зазначене питання повторно потребує з`ясування, у тому числі заслуховування думки прокурора, у зв`язку з чим судом у цьому судовому рішенні не зазначаються висновки щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 314, 315 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям за ч. 1 ст. 190 КК України і закриття кримінального провадження на цій стадії судового провадження відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти цієї ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.

Дата проголошення повного судового рішення - 12 год 45 хв 01 листопада 2024 року.

Головуючий: ОСОБА_1