УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001187 від 24.10.2024 за ч.1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчим СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001187 від 24.10.2024 за ч.1 ст. 286 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 23.10.2024, приблизно о 15 год. 50 хв., в районі буд. 54 по вул. Світанку в м. Одесі відбулось зіткнення вантажного фургона марки «CITROEN JUMPER», р.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та автобусу марки «БАЗ А079.14», р.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок ДТП пасажирку автобусу марки «БАЗ А079.14» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , доставлено до КНП «МКЛ №10» ОМР.

Постановою слідчого від 24.10.2024 вилучене вказані вище транспортні засоби у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що вони є доказами у цьому кримінальному провадженні та зберегли на собі його сліди.

Вантажний фургон марки «CITROENJUMPER», р.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 18.07.2020 зареєстрований на ОСОБА_7 , адреса: АДРЕСА_1 .

Автобус марки «БАЗ А079.14», р.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_5 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_6 від 11.02.2022 зареєстрований на ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_2 .

Слідчий звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий в судове засідання не з`явився.

Власники вилученого майна ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомлені про дату та час розгляду клопотання за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення.

Від ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, просив суд залишити його без задоволення.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання слідчого у відсутності власника майна та/або його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В судовому засіданні встановлено, що вантажний фургон марки «CITROENJUMPER», р.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 , та автобус марки «БАЗ А079.14», р.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_5 , зберегли на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Накладення арешту на вилучені транспортні засоби потрібно для проведення їх огляду з метою належної фіксації інформації, яка має доказове значення у кримінальному проваджені, та проведення відповідної криміналістичної експертизи.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 24.10.2024 про визнання та залучення в якості речових доказу, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження. Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001187 від 24.10.2024 за ч.1 ст. 286 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вантажний фургон марки «CITROENJUMPER», р.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 18.07.2020 зареєстрований на ОСОБА_7 , адреса: АДРЕСА_1 ; автобус марки «БАЗ А079.14», р.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_5 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_6 від 11.02.2022 зареєстрований на ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_2 .

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1