Провадження 1-кс/201/4518/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, у якому заявник просить суд скасувати арешт на: автомобіль марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з, НОМЕР_1 , тип «легко-вий седан В», VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 1985; ключі від транспортного засобу "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 1985; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане Житомирським ОРЕВ УДАІ від 18.04.2006р., на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», VIN: НОМЕР_4 ,piк випуску НОМЕР_5 , який накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі №201/8105/24 від 09.07.2024р.; вищевказаний автомобіль, ключі та свідоцтво повернути особі у якої їх було вилучено ОСОБА_3 .

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що 09 липня 2024 року ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі №201/8105/24 було задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на наступне майно: автомобіль марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 1985, ключі від транспортного засобу "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 1985, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане Житомирським ОРЕВ УДАІ від 18.04.2006р., на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 1985. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор посилався на те, що 03.07.2024 до ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від працівників УПП в Д/о, надійшло повідомлення про те, що 03.07.2024 за адресою: м. Дніпро, пр. Героїв, біля буд. 10, було зупинено автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , тип «легковий седан В», під керуванням ОСОБА_3 , де під час огляду т/з було виявлено, що VIN-код підлягав змінам не в умовах заводу виробника. 04.07.2024 відомості за даним фактом зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України. Як зазначено в ухвалі, в ході огляду місця події 03.07.2024 року в період часу з о 10:25 год. по 10:45 год., було встановлено, що VIN-код на т/з знищений, а також тип автомобілю відрізняється з відомостями, що зазначені в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , а саме: вилучений автомобіль марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , являється типу «Хе-тчбек». Відомості, що зазначені в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ОСОБА_5 від 18.04.2006р., на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки -"Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , тип «легковий седан-В», VTN-код НОМЕР_6 . Вилучене у нього майно, під час огляду місця події 03.07.2024, визнано речовими доказами, оскільки перелічене майно є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Однак в рамках кримінального провадження №0000200 було проведено експертизу за результатами якої встановлено, що VIN-код НОМЕР_6 зазначений у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ОСОБА_5 від 18.04.2006р., на ім`я ОСОБА_4 співпадає з VIN-код НОМЕР_6 на кузові "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 . Також за результатами експертизи встановлено, що тип кузову відповідає визначеному у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 . Відтак, заявник вважає, що з огляду на викладене арешт та вилучення, як захід спрямований на збереження речових доказів, після результатів експертизи, яка довела зворотне твердженням прокурора по справі, вичерпав свою правову обгрунтованість.

Заявник у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, відповідно до якої просив розглянути клопотання про скасування арешту без його участі, зазначив, що клопотання просить задовольнити.

Представник підрозділу дізнання ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, відповідно до якої просив розглянути клопотання про скасування арешту без його участі та винести рішення на розсуд суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, що не з`явилися.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника та додані до нього документи, приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, у судовому засіданні встановлено, що у провадженні підрозділу дізнання ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК Україниє

03.07.2024 до ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від працівників УПП в Д/о, надійшло повідомлення про те, що 03.07.2024 за адресою: м. Дніпро, пр. Героїв, біля буд. 10, було зупинено автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип « НОМЕР_8 », під керуванням ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , де під час огляду т/з було виявлено, що VIN-код підлягав змінам не в умовах заводу виробника.

04.07.2024 відомості за даним фактом зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

У ході огляду місця події 03.07.2024 року в період часу з о 10:25 год. по 10:45 год. за адресою: м. Дніпро, пр. Героїв, біля буд. 10, у гр. ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено: автомобіль марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип «Хетчбек»; ключі від транспортного засобу "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип « НОМЕР_8 »; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ОСОБА_5 від ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип «легковий седан-В», VIN-код НОМЕР_2 .

Постановою дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 04.07.2024 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, вказане вище майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні за № 0000406.

Постановою дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 28.08.2024 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, призначено судово-трасологічну експертизу.

Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-24/35175-КДТЗ від 06.09.2024 у кримінальному провадженні за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, проведено судово-трасологічну експертизу, відповідно до висновків якої номер кузова, наданого на дослідження автомобіля «Nissan Bluebird», державний номерний знак НОМЕР_7 , синього кольору частково зруйновано корозією та змінам не піддавався. Номер двигуна наданого на дослідження автомобіля марки «Nissan Bluebird», державний номерний знак НОМЕР_7 , синього кольору, на момент дослідження є первинним та змінам не піддавався.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до численних рішень Європейського суду з прав людини, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Викладені обставини свідчать, про те, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в даному кримінальному провадженні, в межах якого було накладено арешт, на скасуванні якого наполягає заявник, даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном, а також тривале обмеження володільця майна у його правах щодо користування, розпорядження та відчуження власним майном, а саме: автомобілем марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип «Хетчбек» ключами від транспортного засобу "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип « НОМЕР_8 »; свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ОСОБА_5 від ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип «легковий седан-В», VIN-код НОМЕР_2 , тому, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, у зв`язку з чим вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 04.07.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 09 липня 2024 року по справі №201/8105/24, провадження № 1-кс/201/2782/2024 на автомобіль марки - "Nissan Bluebird "- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип « НОМЕР_8 »; ключі від транспортного засобу "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип « НОМЕР_8 »; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ОСОБА_5 від ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ім`я ОСОБА_4 , автомобіль марки - "Nissan Bluebird"- синього кольору, д.н.з. НОМЕР_7 , тип «легковий седан-В», VIN-код НОМЕР_2 .

Згідно ч. 3 ст. 169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1