Номер провадження 1-кс/754/3107/24
У Х В А Л А

Іменем України

12 листопада 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши в м. Києві, у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Шостка Сумської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, працюючого неофіціно, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, відносно якого 11.01.2023 року обвинувальний акт за ч. 2 ст. 194 КК України скерований до суду, -

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002494 від 29.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва 12.11.2024 надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002494 від 29.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено таке.

25.07.2024 ОСОБА_4 приблизно о 07 годині 30 хвилин, знаходячись в квартирі за місцем проживання потерпілої ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 , побачив в кухні майно, яке їй належить, а саме кавомашину «Philips LatteGo 5400 Series ЕР5447/90» вартістю 25260 гривень 70 копійок, після чого у нього виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану, який введено з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено Указами Президента України від 14.03.2022 року №133/2022, від 18.04.2022 року №259/2022, від 17.05.2022 року №341/2022, від 12.08.2022 року №573/2022, від 16.11.2022 року № 757/2022, від 06.02.2023 року №58/2023, від 20.05.2023 року №254/2023, від 26.08.2023 року №451/2023, від 06.11.2023 року №734/2023, від 05.02.2024 року №49/2024, від 06.05.2024 року №271/2024 та від 23.07.2024 року №469/2024 строком на 90 діб.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, в умовах воєнного стану, скориставшись відсутністю потерпілої ОСОБА_6 та тим, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 таємно викрав кавомашину «Philips LatteGo 5400 Series ЕР5447/90» вартістю 25260 гривень 70 копійок, яка належить потерпілій ОСОБА_6 .

Після цього ОСОБА_4 , утримуючи вищевказане чуже майно при собі, залишив місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядилася на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_6 майнову шкоду в розмірі 25260 гривень 70 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

11.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1, 5 статті 177 КПК України.

З метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження, на думку слідчого, доцільно застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, у зв`язку з чим слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу та дослідивши надані докази, дійшов висновку про задоволення клопотання, виходячи з такого.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок їх застосування визначений главою 18 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема: особисте зобов`язання.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частиною 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до приписів частини 1 статті 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду (п. 2 ч. 5 ст. 194 КПК України), прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю ( п. 1 ч. 5 ст. 194 КПК України).

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; чи наявні ризики кримінального провадження; чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32).

Слідчим суддею встановлено, що СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002494 від 29.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 11.11.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

В матеріалах, доданих до клопотання містяться достатні дані, які вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_6 від 28.09.2024; протоколом огляду від 28.09.2024 року;протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 29.09.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_6 від 29.09.2024 ;висновком експерта № СЕ-19/111-24/56965-ТВ від 04.10.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 03.10.2024 року;протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_7 від 03.10.2024 року;протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 09.10.2024 року;протоколами пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_8 від 09.10.2024 року;протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 24.10.2024; протоколом огляду речей від 24.10.2024 року;протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.10.2024 року;протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 11.11.2024.

Досліджуючи підстави застосування запобіжних заходів, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Проаналізувавши доводи прокурора в обґрунтування обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що доведеним є наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що є тяжким, за яке передбачено лише один вид покарання у виді позбавлення волі. Отже, з метою уникнення покарання підозрюваний може покинути місце проживання.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний не має легального джерела доходу та місця роботи, працює неофіційно, немає стійких соціальних зв`язків.

Отже, слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

На даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою запобігання доведених ризиків.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя доходить висновку про вагомість на даному етапі доказів причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких.

Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання мінімізує заявлені ризики, та на етапі досудового розслідування, являється ефективним та здатним забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Захід забезпечення кримінального провадження, застосування якого ініціює слідчий щодо підозрюваного, є найбільш м`яким із запобіжних заходів.

Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризиків, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що на підозрюваного ОСОБА_4 необхідно покласти обов`язок не відлучатись з населеного пункту смт. Макарів Бучанського району Київської області, оскільки відповідно до відомостей, наявних в матеріалах клопотання, підозрюваний хоча і зареєстрований за іншою адресою у Сумській області постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Відомостей, з яких достовірно можливо встановити, що особа має іншу адресу проживання на відповідних правових підставах, матеріали клопотання не містять.

Отже, клопотання про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 177, 179, 194, 309-310, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Відповідно до п. п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 виконувати такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, враховуючи строк досудового розслідування, - до 12.01.2025.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання вказаних в ухвалі суду обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1