Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2912/24
Провадження № 1-кс/376/522/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2024 р. Слідчий суддя Сквирського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши повідомлення вимогу уповноваженого у справах територіальної громади м. Сквира ОСОБА_2 стосовно невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

До Сквирського районного суду Київської області надійшло повідомлення вимогу уповноваженого у справах територіальної громади м. Сквира ОСОБА_2 стосовно невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування поданого повідомлення вимоги посилається на те, що 11.09.2024 року звернувся до ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області з повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень щодо нього, передбачених ст.ст. 109, 149, 371, 146, 365-1, 182, 149 КК України порушення ст.ст. 228, 229, 230, 231, 232, 244 ЦК України. Проте він зазначає, що станом на 13.09.2024 року жодних дій працівниками поліції вчинено не було і відомості до ЄДРДР внесені не були.

Дослідивши подане повідомлення-вимогу, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення вимога підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Виходячи зі змісту частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Для відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у суду мають бути наявні достатні дані про те, що слідчий, дізнавач чи прокурор отримав заяву або повідомлення про кримінальне правопорушення, однак не вніс відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, предметом оскарження за пунктом 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України є бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Водночас, до повідомлення-вимоги не додано жодних доказів на підтвердження факту вчинення працівниками поліції бездіяльності, оскільки матеріли скарги не містять належним чином засвідченої та оформленої відповіді уповноважених працівників поліції щодо розгляду звернення ОСОБА_2 від 11.09.2024 року та будь яких доказів на підтвердження факту звернення.

Обов`язок доведення свого процесуального статусу лежить на особі, що звертається до суду з відповідною скаргою.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 304 Кримінального процесуального кодексу України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах скарги відсутні будь-які відомості, які б могли свідчити про бездіяльність працівників поліції, слідчий суддя приходить до висновку про те, що скаржником при зверненні з даним повідомленням-вимогою до суду не доведено, що його права при зверненні до ВП №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області порушені і він може у відповідності з пунктом 1 частини 1статті 303 Кримінального процесуального кодексу України звертатись до слідчого судді з відповідною скаргою, оскільки до повідомлення-вимоги не додано взагалі жодного документу.

Таким чином, з урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення повідомлення-вимоги на підставі пункту 1 частини 2 статті 304 Кримінального процесуального кодексу України.

При цьому, вбачається необхідним роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012 року N 1640/0/4-12 "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" - у випадку якщо скарга не відповідає вимогам закону, слідчий суддя виносить ухвалу про повернення скарги.

Згідно з ч. 1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Крім того,стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Так, у справі "Мельник проти України" зазначено, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Відповідно до ч.3,6,7ст.304КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку. Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить до висновку, що скарга підлягає поверненню на підставі п.1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст.303,304,372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Повідомлення-вимогу уповноваженого у справах територіальної громади м. Сквира ОСОБА_2 стосовно невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1