справа № 619/5942/24
провадження № 1-кс/619/1012/24
УХВАЛА

25 вересня 2024 року м.Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання заявника ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

25 вересня 2024 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, який було накладено на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області на легковий автомобіль марки «Chevrolet», моделі «Aveo», н.з. НОМЕР_1 .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт;

- мотивація чому слід скасувати арешт.

У клопотанні заявник зазначає, що він є свідком у кримінальному провадженні № 0000866 від 28.07.2024 та фактично керував автомобілем марки «Chevrolet», моделі «Aveo», н.з. НОМЕР_1 , який 27 липня 2024 року вилучено слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області під час огляду дорожньо-транспортної пригоди та поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів за адресою: АДРЕСА_1 .

Транспортний засіб належить на праві власності його племінниці, але знаходиться у його фактичному користування на підставі генеральної довіреності.

Зазначає, що органом досудового розслідування в рамках вказаного кримінального провадження проведені всі необхідні експертизи з його автомобілем, мета з якою на вказаний транспортний засіб накладався арешт, та визначалося місце зберігання на майданчику тимчасового вилучення та зберігання речових доказів досягнута.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено:

- ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області по справі № 619/5942/24 про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту;

- не надано підтвердження, що експертні дослідження з вказаним транспортним засобом проведені, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також повідомити особу за клопотанням якої було накладено арешт про дату та час розгляду клопотання.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, що відпала потреба у застосуванні арешту.

При цьому, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання заявника ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1