Справа № 577/5791/24
Провадження № 1-кс/577/1791/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" жовтня 2024 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001121 від 23.10.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

30.10.2024 р. слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням, яке погоджено з прокурором, про накладення арешту на тимчасово вилучене 23.10.2024 р. під час огляду місця події майно-банківську картку АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що 18.10.2024 р. ОСОБА_4 за місцем мешкання ОСОБА_5 АДРЕСА_1 здійснив крадіжку телевізора «ERGO» та банківської картки АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 , з якої в подальшому зняв грошові кошти, належні ОСОБА_5 , що спричинило останньому матеріальної шкоди.

За вказаним фактом слідчим відділом Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. внесені відомості до системи ЄРДР за №001121 від 22.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що 18.10.2024 р. 15.00 год. до нього за місцем мешкання АДРЕСА_1 прийшов товариш ОСОБА_4 , якого попрохав купити горілки та надав свою банківську карту АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , повідомивши пін код. Після чого, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння заснув, а через деякий час виявив відсутність телевізора «ERGO» моделі 5500 та банківської карти АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 . У вчиненні крадіжки підозрює, що саме ОСОБА_4 викрав належний йому телевізор «ERGO» моделі 5500 та банківську карту АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 .

Зі слів ОСОБА_4 18.10.2024 р. дійсно перебував за місцем мешкання знайомого ОСОБА_5 АДРЕСА_1 , де разом розпивали спиртні напої. Останній попрохав купити пляшку горілки, надав банківську карту АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_1 та повідомив пін код. Скориставшись тим, що ОСОБА_6 заснув, взяв банківську карту АТ КБ «Приват Банк» та телевізор «ERGO» моделі 5500, залишив квартиру та мав намір розпорядитися даними речами на власний розсуд, а саме з банківської карти АТ КБ «Приват Банк» зняв грошові кошти у сумі 10200 грн., а телевізор «ERGO» продав невідомій жінці біля ломбарду за 3500 грн.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено місце перебування особи, яка вчинила крадіжку.

Так, 23.10.2024 р. у період часу з 21.05 год. по 21.25 год. під час огляду місця події за участі ОСОБА_4 , останній добровільно видав банківську карту АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_1 .

24.10.2024 р. банківську карту АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 визнано речовим доказом та передано ОСОБА_5 під збережну розписку.

Отже, вищезазначене майно (речі), має значення для кримінального провадження, так як є предметом вчинення злочину, зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Незастосування арешту майна може перешкодить встановленню істини у даному кримінальному провадженні, зокрема призвести до знищення та втрати доказів вчинення кримінального правопорушення, внаслідок того, що таке майно може буди приховане, відчужене чи пошкоджене.

В судове засідання слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідності до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (ч.5 ст.171 КПК України).

Як визначено в ч.ч.1,2 ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1, 3, 7 ст.115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку (ч.1 ст.116 КПК України).

Дослідженням матеріалів клопотання встановлено, що огляд майна під час огляду місця події відбувся 23.10.2024 р. Отже, з клопотанням про накладення арешту на оглянуте майно ст.слідчий Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл., відповідно вказаних вище вимог закону, повинен був звернутися до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня, а саме 24.10.2024 р., яким і датоване клопотання. Проте, вказане клопотання подано до суду 30.10.2024 р., тобто з порушенням строків визначених КПК України.

Як вбачається з правової позиції, викладеної в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 (п.4.2.6) при вирішенні питання про правові наслідки пропуску зазначеного строку звернення із клопотанням про арешт майна в разі його попереднього вилучення слід керуватись нормами ст. 171 КПК та ч. 3 ст. 172 КПК. Тому у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК, слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору, а не ухвалу про відмову у його задоволенні. При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального права, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заінтересованої особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Отже, в клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини , через які цей строк пропущено.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 16.08.2021 р. у справі №931/204/20 провадження №51-3907ск21 та від 27.03.2019 р. у справі № 127/17092/18 провадження № 51-8813км18.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Оскільки клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КК України, то відповідно до ч.3 ст.172КПК України підлягає поверненню.

Керуючись ч.3 ст.172 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання повернути прокурору Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаної ухвали прокурором ОСОБА_7 для усунення наявних у клопотанні недоліків.

Копію ухвали направити слідчому СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1