Справа № 191/3643/24
Провадження № 1-кп/191/324/24
У Х В А Л А

іменем України

09 серпня 2024 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судуобвинувальний акт відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України, внесеного в ЄДРДР за № 0000489 від 20.04.2023 року,

із участю в судовому розгляді: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого: ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України, внесеного в ЄДРДР за № 0000489 від 20.04.2023 року.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави. Вказане клопотання мотивував тим, що на теперішній час ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати, так як ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, а тому може переховуватися від суду. Цей ризик підтверджується, тим що солдат ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання обвинуваченого винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від суду з метою уникнення понесення покарання, у тому числі виїхати за межі території України. Крім того, в ході досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_3 вручались повістки про виклик до слідчого, за якими останній не з`являвся, про причини неявки не повідомляв.

Обвинувачений ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки перебуваючи на волі, продовжуючи проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_1 самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання з показанням інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході судового розгляду, з метою створення собі «алібі» щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, тим що перебуваючи на волі, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому обвинувачується, як військовослужбовець може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції до завершення судового розгляду.

Окрім цього, недбале ставлення ОСОБА_3 до військової служби та покладених на нього обов`язків, його противоправні дії підривають бойовий дух військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 та демонструють негативний приклад поведінки військовослужбовця Збройних Сил України. ОСОБА_3 , достовірно знаючи про наявне відносно нього кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України, продовжував вчиняти кримінальне правопорушення.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_3 вважає неможливим, оскільки, такі заходи будуть недостатніми для запобігання вищевказаним ризикам, особливо в умовах воєнного стану.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ст. 408 КК України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на те, що ризики зазначені прокурором не обґрунтовані та недоведені.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали в межах вирішення заявленого клопотання, дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Відповідно до частини 1 ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.

21.06.2024 року ОСОБА_3 ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду міста Запоріжжя застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 17.08.2024 року.

При вирішенні заявленого клопотання, суд приймає до уваги такі обставини, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до дванадцяти років. Це кримінальне правопорушення є триваючим.

Виходячи з практики ЄСПЛ, сама по собі тяжкість злочину та суворість можливого покарання не можуть бути безумовною підставою для тримання особи під вартою, однак є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_3 раніше не судимий, зареєстрований та проживає в м. Запоріжжі, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, був призваний на військову службу під час мобілізації в особливий період (воєнний стан), інформація про те, що він до призову офіційно працював відсутня, відомості про наявність у нього стабільних джерел доходів відсутні.

Отже, наявні ризики, які дають достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 може здійснити дії, передбачені п.п.1,3,4,5ч.1ст.177 КПК України, зокрема: може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до ст.178 КПК України суд враховує вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку визнання винуватим, дані про його особу, стан здоров`я, ризик продовження протиправної поведінки.

Крім того, на неможливість застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказують і норми ч.8 ст.176 КПК України, які передбачають застосування під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються, в тому числі, у вчиненні злочину, передбаченого ст. 408 КК України, виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже, сукупність вищевказаних обставин однозначно свідчать про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та кореспондується з визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Враховуючи вищевикладені обставини, клопотання прокурора в частині продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів підлягає задоволенню.

Разом з тим, підлягає продовженню визначений ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду міста Запоріжжя від 21.06.2024 року розмір застави, 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з умовами, що передбачені в даній ухвалі, підстав для зменшення розміру застави суд не знаходить.

У зв`язку з чим у вимозі прокурора щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів без визначення розміру застави слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 181, 183, 194, 197, 314, 315 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 07.10.2024 року включно.

Встановлений ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду міста Запоріжжя від 21.06.2024 року альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок та покладені на ОСОБА_3 у разі внесення такої застави обов`язки продовжити до 07.10.2024 року включно.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику, направити начальнику ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1