ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/7699/24 Провадження 1-кс/636/920/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2024 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратуриу сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000055 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні ВП №1 Куп`янського ВРП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000055 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Встановлено, що 12.09.2024 о 13 год. 54 хв. до чергової частини відділення поліції № 1 Куп`янського РВП в Харківській області надійшло повідомлення про те. що під час проведення планових заходів військовослужбовцями ВСП спільно з о/у ЗС №2 ВКП Куп`янського РВП під час огляду у військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поблизу будівлі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , виявили речовину рослинного походження, зовні схожу на «канабіс».

12.09.2024 в період часу з 15 год. 17 хв. по 15 год. 22 хв., під час проведения огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , поблизу адміністративної будівлі, у військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: полімерний пакет білого кольору з паперовим згортком з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору в подрібненому засушеному стані, який поміщено до спец. сейф-пакету PSP 2409226 з відповідними написами та підписами учасників слідчої дії.

Відомості про кримінальне правопорушення проступок, відповідно до вимог ч.ч.1, 4 ст. 214 КПК України сектором дізнання ВП №1 Куп`янського РВП внесено до ЄРДР за №0000055 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Постановою дізнавача СД ВП №1 Куп`янського РВП ОСОБА_5 від 12.09.2024 вказані речі визнані речовими доказами.

Прокурор в клопотанні просив розгляд клопотання провести без його участі, клопотання підтримав.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, встановила такі обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження конфіскації майна як виду покарання.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаних предметів не призведе до порушення інтересів інших осіб.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173,175, 309, 310, 369-372, 376, 392, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури усфері оборони Східного регіону ОСОБА_6 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000055 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000055 від 12.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, на вилучене 12.09.2024 в період часу з 15:17 год. до 15:22 год., в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно: полімерний пакет білого кольору з паперовим згортком з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору в подрібненому, засушеному стані, який було поміщено до спеціального сейф-пакету PSP 2409226 з відповідними написами та підписами учасників слідчої дії.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1