26 липня 2024 року
Єдиний унікальний № 501/2277/24
Провадження № 1-кс/501/522/24
ІЛЛІЧІВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

Іменем України

26 липня 2024 року м. Чорноморськ

Слідчий суддя Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2

номер справи 501/2277/24 номер провадження 1-кс/501/522/24

розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Овідіополь Одеської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, на утримані малолітніх та неповнолітніх дітей не маючий, не працюючий, навчається на 2 курсі Овідіопольського ДНЗ ОЦПТО, зареєстрованого проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

участь у справі приймали: прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_5 ,

підозрюваний ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад обставин клопотання.

До Ілічівського міського суду Одеської області надійшло клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000480, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України, відносно ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у невстановлений час, у невстановленому місці, у невстановленої особи, всупереч вимог ст. ст. 6, 7, 12 Закону України від 15 лютого 1995 року «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», ст. 2 Закону України від 15 лютого 1995 року «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин прекурсорів та зловживанню ними», Постанови Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», Наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01 серпня 2000 року «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», незаконно, з метою збуту придбала невстановлений наркотичний засіб.

Достовірно знаючи, що вказані речовини є наркотичними засобами, діючи умисно, ОСОБА_6 почала зберігати їх за місцем свого тимчасового мешкання, за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого збуту.

Після чого, 28 травня 2024 року приблизно о 00:30 годин, більш точний час встановити не видалось можливим ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою з неповнолітнім ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , попросила останнього принести за новим місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_3 а вищезазначені наркотичні засоби з метою здійснення разом з ОСОБА_4 їх подальшого фасування та збуту. Так, ОСОБА_4 маючи умисел, спрямований на незаконне зберігання наркотичних засобів з метою збуту, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення, діючи умисно, повторно, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки, взяв з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 сумку з наркотичними засобами та попрямував за новим місцем мешкання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 . Однак, ОСОБА_4 , перебуваючи біля кафе «Апрель», що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , 28 травня 2024 року о 01:00 годин був зупинений працівниками сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області через порушення «коменданської години», яка діє на території України у зв`язку зі збройною агресією рф. В ході проведення поверхневої перевірки ОСОБА_4 при останньому в сумці були виявлені вищезазначені заборонені в обігу речі в розфасованому стані, липкі стрічки, ваги, гирі, порожні пакети із застібками зіп-лок, у зв`язку з чим, на місце події була викликана слідчо оперативна група ВП № 1 ОРУП№ 2 ГУНП в Одеській області. На місці події, ОСОБА_4 було повідомлено про затримання в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 Кримінального кодексу України, після чого, під час проведення особистого обшуку на підставі ч. 3 ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 Кримінального процесуального кодексу України, у присутності понятих у ОСОБА_4 було виявлено і вилучено:

?1 зіп-пакет з кристалічною речовиною;

? 21 згорток кристалічної речовини в плівці жовтого кольору;

? полімерну ємність з надписом Екстазі 15 штук із зіп-пакетами з предметами схожі на пігулки сіро-зеленого кольору, в кількості 9 одиниць;

? 1 зіп-пакет з предметом схожим на пігулку сіро-зеленого кольору, в кількості 1 одиниці;

? полімерну ємність чорного кольору з синіми пакунками кристалічної речовини, в кількості 15 одиниць, жовто-зелені пакунки з кристалічною речовиною, в кількості 14 одиниць, рожевий пакунок з кристалічною речовиною в кількості 1 одиниці, жовто-блакитні пакунки з кристалічною речовиною у кількості 5 одиниць;

При дослідженні зразків, які було взято з 2 (двох) з 57 пакунків з кристалічною речовиною, що відбувалось за допомогою експрес-тесту General Screening Drugs LOT: 9024723АТ, виникла реакція, а саме, пофарбування експрес-смужки у пурпурно-фіолетовий колір, що свідчить про те, що у даній речовині міститься наркотичні засоби.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.2 ст. 307 Кримінального кодексу України.

29 травня 2024 року ухвалою слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Постановою керівника Чорноморської окружної прокуратури строк досудового розслідування продовжено до 28 серпня 2024 року.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження та вирішення визначених ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України завдань кримінального провадження , проведення досудового розслідування у розумні строки, є необхідність у продовжені запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Посилається на наявність ризиків передбачених ч.1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України викладених в письмових поясненнях.

Позиція учасників судового процесу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити з підстав зазначених в клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 повністю підтримали заявлене прокурором клопотання.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Мотивувальна частина та застосовані судом правові норми.

Статтею 2 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до статті 22 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.ст.131, 132 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

У відповідності до вимог ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховатися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Відповідно до ст.178 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, серед яких: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

29 травня 2024 року Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_1 до підозрюваного ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 27 липня 2024 року та покладено обов`язки, що передбачені ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України.

Постановою керівника Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_7 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 28 серпня 2024 року.

Наразі по даному кримінальному провадженню проводиться всебічне, повне та об`єктивне досудове розслідування, спрямоване на отримання та перевірку вже отриманих доказів, а також проводиться ланка судових експертиз, крім того, встановлюються всі особи, можливо причетні до вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, на даний час ОСОБА_4 перевіряється на причетність до скоєння інших кримінальних правопорушень.

Щодо ризиків передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу.

Судом встановлено, що, зокрема, при наданні оцінки ступеню ризику втечі, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу, суд враховує, що відповідно до практики ЄСПЛ ризик втечі обвинуваченого не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (справа «Панченко проти Росії»). Крім того, ризик втечі не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку і може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (справа «Бекчиєв проти Молдови»).

Судом, при оцінці суворості можливого покарання та досліджених обставин, які оцінені в сукупності, встановлено, що існує наявність даного ризику та не встановлено стримуючі фактори, які свідчать, що обвинуваченими не будуть вживатися спроби для запобігання відправлення правосуддя.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу, суд враховує, що згідно п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Яжинський проти Польщі» ризик незаконного впливу обвинувачених особисто на потерпілих, свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу.

Із наявних матеріалів справи встановлено, що стороною обвинувачення зібрані певні докази по кримінальному провадженню, які мають бути досліджені під час судового розгляду справи, допит свідків, на момент розгляду даного клопотання, ще не проведений та має бути здійснений безпосередньо Судом, тому Суд приходить до висновку, що ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України, має місце у зв`язку з не проведенням у судовому засіданні допиту свідків.

Суд враховує, що ОСОБА_8 обвинувачуються у вчинені злочину за попередньою змовою групою осіб, специфіку, обстановку вчиненого злочину, та враховує наявність ризику незаконного впливу на свідків.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Перевіряючи та аналізуючи, доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу, суд приходить до висновку про наявність підстав вважати, що на даний час існують, зазначені у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу ризики.

Наведені ризики були оцінені Судом як при обранні запобіжного заходу Ухвалою Суду від 29 травня 2024 року , так при їх продовженні, зазначені хвали Суду набрали законної сили та є обов`язковими до виконання відповідно до засад кримінального провадження визначених ст. ст. 7, 21 Кримінального процесуального кодексу

Крім того, встановлено, що з моменту обрання та продовження обвинуваченим домашнього арешту та до моменту вирішення вказаного клопотання, не змінилися обставини, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинувачених може забезпечити більш м`який запобіжний захід.

Суд погоджується з позицією сторони обвинувачення щодо продовження запобіжного заходу домашнього арешту , оскільки вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 Кримінального процесуального кодексу України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання вищевказаним ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 Кримінального процесуального кодексу , для застосування стосовно обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт в судовому засіданні не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, та те, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що ризики, які були враховані судом при обрані підозрюваному такого виду запобіжного заходу як нічний домашній арешт, на даний час не зникли та не зменшилися, також особу підозрюваного, який обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, кримінальне провадження триває, не досліджені всі обставини справи, а тому суд приходить до висновку, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, можливе при продовженні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На момент розгляду клопотання прокурора сукупний строк перебування підозрюваного на домашньому арешті не перевищує шестимісячного строку такого запобіжного заходу, який визначено ч. 6 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, та те, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що ризики, які були враховані судом при обрані підозрюваному такого виду запобіжного заходу як нічний домашній арешт, на даний час не зникли та не зменшилися, також особу підозрюваного, який обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, кримінальне провадження триває, не досліджені всі обставини справи, а тому суд приходить до висновку, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, можливе при продовженні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Висновок суду

У зв`язку викладеним вище, суд з врахуванням вимог ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», приймаючи до уваги фактичні обставини справи, особу ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 206, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000480, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України задовольнити.

Продовжити строк цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку проведення досудового розслідування до 28 серпня 2024 року, із покладенням на нього виконання наступних обов`язків:

1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурорів, слідчого судді та суду за кожною вимогою;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

2) не відлучатися з місця мешкання, а саме з адреси: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця мешкання;

4) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Повний текст ухвали буде оголошено 29 липня 2024 року о 13:00 годині у залі судових засідань № 4 Іллічівського міського суду Одеської області.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий судя