Справа № 627/499/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.08.2024с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

законного представника потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в селищі Краснокутськ Харківської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2021 за №0000106 по обвинуваченню:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Козіївка Краснокутського району Харківської області, українця, громадянина України, маючого загальну середню освіту, не одруженого, не працюючого, маючого трьох малолітніх дітей, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого у вчиненні

кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.152, ч.ч.2,3 ст. 153, ч.2 ст.156 КК України,

у с т а н о в и в :

В провадженні Краснокутського районного суду Харківської області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

05 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження застосування до обвинуваченого строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на два місяці.

Ухвалою Краснокутського районного суду Харківської області від 19.06.2023 клопотання обвинуваченого та його захисника про розгляд кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів було задоволено та розгляд даного кримінального провадження здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а саме: головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Відповідно до п. 5 роз`яснення Верховного Суду від 03.03.2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Беручи до уваги, що справа розглядається колегіально, а судді, зі складу колегії в даному кримінальному провадженні, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 перебувають у щорічній відпустці, клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 може бути розглянуто головуючим суддею зі складу колегії суддів одноособово.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивувавши тим, що розгляд кримінального провадження в суді не закінчений і є ризик переховування від суду, незаконно впливати прямо чи опосередковано на потерпілу та свідків у провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_8 в судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не погодився з клопотанням прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та прохав застосувати до нього домашній арешт.

Потерпіла в судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала суду заяву про слухання справи у її відсутність, взагалі.

Законний представник та представник потерпілої в судовому засіданні підтримали позицію прокурора та прохали продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора про продовження ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпали, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки обвинуваченого.

Окрім цього, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, які інкримінуються обвинуваченому, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, впливу на свідків та потерпілу.

Також стан здоров`я обвинуваченого не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення.

Вирішуючи питання щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, суд оцінює всі встановлені під час розгляду клопотань обставини, а також те, що на даний час не всі свідки допитані, як і сам обвинувачений, які свої пояснення по суті обвинувачення ще не надали, а тому підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпали, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки обвинуваченого.

Вказані ризики наразі залишаються реальними і триваючими, і вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який.

Натомість, доказів зменшення чи зникнення вказаних ризиків суду не надано.

При цьому суд зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», згідно якого слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Також, на переконання суду, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання ОСОБА_8 покладеного на нього обов`язків. Запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_8 є співмірним і доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження. Виключно застосуванням запобіжного заходу у виді тримання під вартою можливо буде забезпечити запобігання ризику переховування обвинуваченого від суду та впливу на свідків та потерпілу.

З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_8 , дані про його особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотань прокурора та продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , та про відмову в задоволенні усного клопотання захисника ОСОБА_5 про заміну ОСОБА_8 запобіжного заходу.

Також ч.2 ст. 331 КПК України встановлено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 199, 327,331, 369, 395 КПК України,

суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_8 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.152, ч.ч.2,3 ст. 153, ч.2 ст.156 КК України строк тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів, тобто до 03 жовтня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий Суддя ОСОБА_1