УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за скаргою ОСОБА_3 , який діє в інтересах військової частини НОМЕР_1 , на бездіяльність слідчих ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:

ОСОБА_3 , який діє в інтересах військової частини НОМЕР_1 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність слідчих ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. В обґрунтування скарги зазначив, що на адресу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, за вих.№10707 від 12.07.2024 р. направлено повідомлення про кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.407 КК України, вчинене військовослужбовцем вказаної військової частини солдатом ОСОБА_4 , однак, всупереч ст.214 КПК України, станом на 20.11.2024 р., за вказаним повідомленням відповідні відомості до ЄРДР внесені не були. Тому, у скарзі ОСОБА_3 просить: зобов`язати слідчих ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, внести до ЄРДР відомості за вказаним, поданим командиром в/ч НОМЕР_1 , повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення від 12.07.2024 р.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22.11.2024 р. було відкрито провадження за вказаною скаргою.

ОСОБА_3 , який клопотав про розгляд скарги без його участі, та представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явились.

Згідно зі ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на вказане, враховуючи принцип диспозитивності, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що скарга підлягає поверненню скаржнику з наступних підстав.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ч.1 ст.306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч. 6 ст. 9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Частина 1 ст.333 КПК України визначає, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Згідно з п.1 ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Відповідно до ст.38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Державного бюро розслідувань.

Згідно із частинами 1 і 4 ст. 9 закону України «Про державне бюро розслідувань» систему ДБР складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи.

Верховний Суд, з огляду на норму ст. 38 КПК України, в ухвалі від 17.05.2021 року по справі №308/5497/21 (провадження №51-2376 впс 21) зазначив, що чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Таким чином, територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

З 01 березня 2021 року у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи (відділи), які розташовані у всіх областях України.

Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Хмельницькому, фактично здійснюватиме свою практичну діяльність у відібраних адміністративних приміщеннях у м.Хмельницькому, юрисдикція якого поширюється на м.Хмельницький. Це, зокрема, перший слідчий відділ (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, що знаходиться за адресою: вул.Юхима Сіцінського, 12, у м.Хмельницькому, 29009.

Водночас, у територіальному управлінні ДБР, розташованому у м.Хмельницькому, почали діяти слідчі підрозділи (відділи), зокрема, другий слідчий відділ (з дислокацією у м.Житомирі) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тобто фактично розташований в межах територіальної юрисдикції Богунського районного суду м.Житомира (м.Житомир, Соборний Майдан, 1).

У зв`язку із утворенням у структурі Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, окремих слідчих відділів, які здійснюють свою діяльність самостійно з дислокацією у інших містах України (крім першого слідчого відділу ТУ ДБР у м.Хмельницькому), до підсудності Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області належить розгляд скарг та клопотань слідчими суддями в частині судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, які розслідуються слідчими першого слідчого відділу ТУ ДБР у м.Хмельницькому.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

При цьому, в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст.9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

У своїй скарзі ОСОБА_3 вказує, що на адресу ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, було направлено повідомлення від 12.07.2024 р., в якому були викладені обставини, що можуть свідчити про вчинення військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, і копію цього повідомлення, підписаного т.в.о.командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 (без відмітки про його отримання представником саме першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому), скаржник долучив до скарги.

Разом з тим, слідчий суддя не може дійти до висновку, що саме представник першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, який перебуває під юрисдикцією Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, отримав вищеозначене повідомлення, датоване 12.07.2024 р., представника військової частини НОМЕР_1 , оскільки жодних відомостей про це долучені до скарги документи не містять.

Натомість, з відповіді № 61845-24/14-06/2024 від 28.11.2024 року, що була надана заступником директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, на запит слідчого судді, вбачається, що вищеозначене повідомлення представника військової частини НОМЕР_1 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, надійшло лише 24.07.2024 р., зареєстроване за №20562-24/х та передано на розгляд до другого слідчого відділу (з дислокацією у АДРЕСА_2 .

Тобто, матеріали скарги свідчать, що представником військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 оскаржується бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, що була допущена уповноваженими особами саме другого слідчого відділу (з дислокацією у АДРЕСА_2 , оскільки саме до цього органу досудового розслідування надійшло подане представником військової частини НОМЕР_1 повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 12.07.2024 р. Беручи до уваги вказані обставини, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, оскільки другий слідчий відділ (з дислокацією у м.Житомирі) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, знаходиться на території м.Житомир, що перебуває під юрисдикцією Богунського районного суду м.Житомира (м.Житомир, Соборний Майдан, 1).

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне повернути представнику військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 його скаргу на бездіяльність слідчих ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, роз`яснивши скаржнику його право на звернення зі скаргою до Богунського районного суду м.Житомира (м.Житомир, Соборний Майдан, 1).

З огляду на викладене, провадження за скаргою підлягає закриттю, як помилково відкрите, із поверненням скарги та доданих до неї матеріалів особі, яка її подала.

Керуючись вимогами ст.ст. 9, 28, 132, 303, 304, 306, 309, 333, 395 КПК України, -

постановив:

Провадження за скаргою ОСОБА_3 , який діє в інтересах військової частини НОМЕР_1 , на бездіяльність слідчих ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, - закрити.

Повернути представнику військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 його скаргу на бездіяльність слідчих ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя