УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене у кримінальному провадженні № 0000091 від 29.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України,

ВСТАНОВИВ

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання прокурора про накладення арешту на майно, у рамках цього провадження, у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у ньому та необхідністю встановлення обставин визначених

ст.ст. 2, 91 КПК України при наявності передумов визначених ст.ст. 132, 170 цього Кодексу.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області розслідується кримінальне провадження № 0000091 від 29.07.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених

ч. 1 ст. 114-1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29.07.2024 приблизно о 01.16 год., за адресою: АДРЕСА_1 , здійснено підпал автомобіля «Volkswagen Transporter», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить Об`єднаній штурмовій бригаді Національної поліції України «ІНФОРМАЦІЯ_3» (ВЧ НОМЕР_2 ).

Крім того, 29.07.2024 приблизно о 04.20 год. було здійснено підпал автомобілів «Mercedes Vіto», д.н.з. НОМЕР_3 , та автомобіля «Volvo XC 90 TG021F», які знаходилися за адресою: АДРЕСА_2 .

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні отримано відомості, що до вчинення вказаних підпалів причетні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які винаймають житло та фактично проживають за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно власником вищезазначеного будинку є ОСОБА_6 .

29.07.2024 з 16:45 год. до 18:33 год. на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України проведено обшук житла за адресою: АДРЕСА_3 , у ході якого виявлено та вилучено речі, які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а саме: мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9» (ІМЕІ 1: НОМЕР_4 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 ); SIM-карта, якій відповідає телефонний номер « НОМЕР_6 »; SIM-карта, якій відповідає телефонний номер « НОМЕР_7 »; планшет «Xiaomi Redmi Pad SE4/128Gb»; банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_8 ; грошові кошти у сумі 10000 гривень; джинси синього кольору; кофта темно-синього кольору.

Постановою слідчого від 29.07.2024 вищевказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

29.07.2024 о 18.45 год. ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були затримані у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надіслала на адресу суду заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Володільці майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили. Клопотання про відкладення розгляду клопотання прокурора до суду не направляли.

Тож, слідчий суддя беручи до уваги положення ст.ст. 22, 26 даного Кодексу в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, вважає за можливе перейти до розгляду клопотання по суті у відсутності учасників провадження.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального кодексу України, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами, згідно постанови від 29.07.2024.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є речовими доказами.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

При цьому, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Тож, слідчий суддя погоджується з клопотанням прокурора про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що майно виявлене та вилучене 29.07.2024 в ході проведення невідкладного обшуку житла за адресою: АДРЕСА_3 ,, яке на праві власності належить ОСОБА_6 та в якому фактично проживали ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частини другої статті 170 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене в рамках кримінальному провадженні № 0000091 від 29.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 29.07.2024 в ході проведення невідкладного обшуку житла за адресою: АДРЕСА_3 ,, яке на праві власності належить ОСОБА_6 та в якому фактично проживали ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме на: мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9» (ІМЕІ 1: НОМЕР_4 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 ); SIM-карта, якій відповідає телефонний номер « НОМЕР_6 »; SIM-карта, якій відповідає телефонний номер « НОМЕР_7 »; планшет «Xiaomi Redmi Pad SE4/128Gb»; банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_8 ; грошові кошти у сумі 10 000 гривень; джинси синього кольору; кофту темно-синього кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих, прокурорів, які входять до входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні № 0000091 від 29.07.2024.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1