Справа № 716/2160/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2024 місто Заставна

Слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого відділення №1 (м. Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 , прокурора Заставнівського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого відділення №1 (м. Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Погорилівка Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, тимчасово непрацюючого, не одруженого, не судимого, військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 18.07.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002888 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17.10.2024 року слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 ..

Клопотання мотивоване тим, що в період часу з 07.07.2024 по 16.10.2024 ОСОБА_5 , на території села Пгорілівка Чернівецького району Чернівецької області, спільно з іншими невстановленими особами, умисно незаконно збував особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс.

16.10.2024, о 10:41 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України, 17.10.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Під час досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме те що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Просив суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, пояснив, що не має намірів переховуватися від слідчого, суду, не має іншого аніж зареєстроване місце проживання, є військовозобов`язаним, а отже в період воєнного стану не зможе перетнути державний кордон. Інших злочинів не вчинятиме, про що свідчить відсутність у нього попередніх судимостей. Просив застосувати до нього домашній арешт.

Захисник при розгляді клопотання також заперечував проти обрання ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу з урахуванням тяжкості та категорії злочину, особи підозрюваного, який раніше не судимий, задовільно характеризується за місцем проживання, має на утриманні непрацездатних батьків та малолітню дитину. Просив застосувати до ОСОБА_5 домашній арешт у нічний час, щоб той мав змогу працювати та утримувати родину.

Заслухавши слідчого, доводи прокурора, пояснення підозрюваного, думку захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 18.07.2024 внесено відомості до ЄРДР за №0002888 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

16.10.2024 о 10:41 год, ОСОБА_5 , затримано в порядку ст.208 КПК України, 17.10.2024 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, з матеріалів провадження, наданих слідчому судді, які обґрунтовують клопотання, вбачається, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 можуть мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними доказами, а саме: протоколом оперативної закупки від 31.07.2024; протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; висновком судової експертизи наркотичних засобів психотропних речовин та прекурсорів №СЕ-19/126-24/8239-НЗПРАП від 07.08.2024; протоколом оперативної закупки від 13.09.2024; висновком судової експертизи наркотичних засобів психотропних речовин та прекурсорів №CE-19/126-24/10212-НЗПРАП від 26.09.2024; протоколом оперативної закупки від 16.10.2024; протоколом обшуку від 16.10.2024.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Оцінюючи клопотання прокурора на предмет обґрунтованості, слідчий суддя виходить із сутності підозри, тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, міцності її соціальних зв`язків, наявності у неї постійного місця роботи або навчання, репутації, майнового стану, наявності попередніх судимостей, наявності повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, ризику повторення протиправної поведінки тощо.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, за який передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком від чотирьох до восьми років.

Суворість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, вказує на те, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, суду. На це звертав увагу ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» (№33977/96 від 26 липня 2001 року), зазначивши, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

В той же час, в контексті практики ЄСПЛ, ризик втечі підозрюваного має оцінюватися не лише на основі суворості можливого вироку, а тому суд має посилатися на ряд інших факторів, які пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності притягується вперше, має постійне місце проживання на території села Погорилівка Чернівецького району Чернівецької області, де проживає разом з непрацездатними батьками, має на утриманні малолітнього сина, 2018 року народження, який проживає разом з матір`ю, має спеціальну освіту мебляра, працював за фахом, на даний час офіційно не працює, але підробляє тимчасовими заробітками, за місцем проживання характеризується задовільно.

Дані про особу підозрюваного такі як фактична відсутність членів родини, окрім батьків, постійної роботи у підозрюваного, свідчать про відсутність у ОСОБА_5 стійких соціальних зв`язків, що також вказує на наявність ризиків втечі підозрюваного від органів досудового розслідування, суду.

Також, слідчий суддя не виключає ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, з огляду на обставини дійсного, у якому його повідомлено про підозру.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає клопотання слідчого в частині наявності ризиків переховування, вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтованим.

Водночас, на переконання суду не доведено слідчим неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні) слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Статтею 176 КПК України визначено види запобіжних заходів : 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Домашній арешт, як вид запобіжного заходу, може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Таким чином, домашній арешт нічим не поступається триманню під вартою за ефективністю контролю за процесуальною поведінкою підозрюваного, бо так само обмежує пересування особи, як і ув`язнення, проте є більш комфортним для неї, що суттєво для людей, які жодного разу не мали справу з перебуванням у місцях позбавлення волі.

А тому, домашній арешт цілком в змозі забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Тим більше, що домашній арешт можливо поєднати з обов`язками, передбаченими ч.5 ст. 194 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу будо встановлено наявність у підозрюваного простійного місця проживання не території Заставнівського району Чернівецької області.

Зважаючи на встановлені в кримінальному провадженні обставини, а також на ті обставини, що ОСОБА_19 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину однак, це не може слугувати виключною обставиною для застосування найсуворішого запобіжного заходу, вважаю, що відносно підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та зобов`язати виконати ряд обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Метою і підставою застосування домашнього арешту є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На переконання суду обраний вид запобіжного заходу буде сприяти забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177,178,182,183,193,194,196,197,205,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого відділення №1 (м. Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, а саме до 16.12.2024.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки строком до 16.12.2024 року:

- заборонити залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в житло, у якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покласти на органи ГУНП в Чернівецькій області за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_20