печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 0000347 від 06.03.2023 року, яка полягає у не розгляді клопотання від 25.08.2023 року та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою, в якій просить зобов`язати просить зобов`язати Генерального прокурора розглянути клопотання про вирішення питання про підслідність від 25.08.2023 року та визначити підслідність у кримінальному провадженні за належним органом досудового розслідування відповідно до встановлених правил підслідності встановлених ст. 216 КПК України.

Особа, яка звернулася із клопотанням про дату, час та місце розгляду провадження повідомлялася належним чином в установленому законом порядку, проте, в засідання не з`явилася.

Зокрема, адвокат ОСОБА_3 просив забезпечити можливість його присутність у судовому засіданні по розгляду клопотання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Так, згідно ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Тобто, зазначені норми передбачають право, а не обов`язок суду призначити проведення судового засідання в режимі відеоконференції, виходячи з можливостей суду забезпечити якісне проведення такої конференції.

Зокрема, застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом.

Разом з тим, доводи захисника щодо неможливості прибуття до суду носять загальний, а не конкретний характер і не підтверджені доказами, на підставі яких можливо зробити висновок про неможливість його прибуття до місця розташування суду, з огляду на наведені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, на адресу надіслав заперечення щодо задоволення скарги, оскільки на даний час у Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора та Національного антикорупційного бюро України відсутній спір з будь-яким органом досудового розслідування щодо підслідності кримінального провадження № 0000347 від 06.03.2023 року, крім того постановою прокурора від 03.04.2023 року підслідність у вказаному кримінальному провадженні визначено за детективами Національного антикорупційного бюро України, тому скарга не підлягає розгляду у Печерському районному суді м. Києва у зв`язку із предметною підсудністю справи Вищому антикорупційному суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали судового провадження за скаргою, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні №0000347 від 06.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 368, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 372, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 384 КК України, у складі якого кримінального провадження №0000150 від 31.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 372 КК України.

Відповідно до статті 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

Згідно з приміткою до статті 45 КК України до корупційних злочинів віднесено кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» вищий антикорупційний здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави в порядку цивільного судочинства, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», у порядку адміністративного судочинства.

Крім того, відповідно до підпункту 1 абзацу 2 пункту 20-2 розділу XІ Перехідних положень КПК України визначено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» у кримінальних провадженнях, досудове розслідування яких здійснюється Національним антикорупційним бюро України або досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, а суди першої інстанції (крім Вищого антикорупційного суду) - обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та про звільнення від кримінальної відповідальності у таких кримінальних провадженнях. Такі клопотання та обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, Вищого антикорупційного суду.

Згідно Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу України набрали чинності 05 вересня 2019 року.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.03.2023 року, здійснюється детективами НАБУ, повідомлення про підозру ОСОБА_6 здійснено заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, а тому судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб, у даному кримінальному провадженні має здійснюватися саме слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.

Таким чином, слідчий суддя Печерському районного суду м. Києва не наділений повноваженнями на розгляд даної скарги, оскільки в даному випадку підлягає застосуванню саме предметна підсудність, та розгляд такої скарги віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 33-1 КПК, інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом 7 ч. 1 ст. 34 цього Кодексу).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо, зокрема скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. ст. ст. 33-1, 220, 216, 303, 304, 306, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні №0000347 від 06.03.2023 року, яка полягає у не розгляді клопотання від 25.08.2023 року та зобов`язання вчинити дії, - повернути особі, яка її подала.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1