Справа № № 585/1397/24
Номер провадження 1-кс/585/545/24
У Х В А Л А

І М Е Н ЕМ У К Р АЇ Н И

04 квітня 2024 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду ОСОБА_1

з участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ромни клопотання старшого слідчого СВ Роменського РВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_6 , погодженого із прокурором у кримінальному провадженні Заступником керівника Роменської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ромни, Сумської област, громадянина України, українця, з вищою освітою, не одруженого, здійснює догляд за матір`ю внаслідок невиліковного діагнозу, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Роменського міськрайонного суду Сумської області від 05.05.2022 року за ч.1 ст. 186 КК України до покарання у виді 200 годин громадських робіт, відбув покарання повністю, є особою, яка притягується до кримінальної відповідальності у провадженнях, що перебувають на розгляді Роменського міськрайонного суду, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000214 від 02.03.2024 р.,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Роменського РВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні Заступником керівника Роменської окружної прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000214 від 02.03.2024.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчими СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області з 02.03.2024 року здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000214 від 02.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що ОСОБА_3 в межах даного кримінального провадження обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, після вчинення якого його було затримано у порядку ст. 208 КПК України

Також 04.04.2024 ОСОБА_3 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає про достатність даних та доказів, які вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_3 до вчинення інкримінованих йому дій, та на обґрунтованість пред`явленої особі підозри.

В обґрунтування необхідності тримання підозрюваного під вартою, слідчим викладено відомості про існування достовірних ризиків за п.1, 3 та 5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема: перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_3 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, з огляду на встановлені дані, що характеризують особу.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, обґрунтував та просив його задовольнити.

Підозрюваний заперечував проти клопотання, просив застосувати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема у виді домашнього арешту, оскільки він має постійне місце реєстрації та проживання в м.Ромни, здійснює догляд за матір`ю, яка паралізована, інших родичів чи осіб, які б здійснювали за нею догляд родина не має, він має залежність та отримує метадонову терапію у м.Суми на платній основі.

Захисник підозрюваного просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту з огляду на недоведеність ризиків, на які посилається прокурор.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчим відділом Роменського РВП ГУНП в Сумській області з 02.03.2023 року здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000214 від 02.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

03.04.2023 року ОСОБА_3 було затримано у порядку ст. 208 КПК України, а 04.04.2024 р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, обґрунтовується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

При цьому, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Згідно із доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних в межах досудового розслідування доказів, що долучено до матеріалів клопотання.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

За вказаних вище обставин, слідчий суддя вважає підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України обґрунтованою, докази можливої причетності ОСОБА_3 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення достатніми, стороною захисту обґрунтованість пред`явленої особі підозри не оспарювалась.

Проаналізувавши зазначені у клопотанні ризики, з огляду на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні наразі не є закінченим у розумінні глави 24 КПК України і для його завершення органу досудового розслідування необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, що мають значення у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує таке.

На обґрунтування обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики виправдовують тримання ОСОБА_3 під вартою, слідчим наведено відомості про те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, перебуваючи на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слід зазначити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. Санкція вказаної статті відносить інкримінований злочин до тяжкого, при цьому підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, тобто має усвідомлювати імовірність настання негативних для нього наслідків, однак останній на шлях виправлення не став та продовжив кримінально-карану діяльність, у зв`язку із чим насьогодні у провадженні Роменського міськрайонного суду маються інші кримінальні справи за його обвинуваченням, а тому очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). З огляду на наведене слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_3 , у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування пільгових інститутів у відповідній категорії справ. Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого затримання у невизначеному майбутньому, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Переглядаючи доводи клопотання щодо можливості ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст. 177 КПК України), то слідчий суддя його вважає достатньо вірогідним, з огляду на ту обставину, що за матеріалами клопотання провадження маються відомості про залегендованого свідка, який прямо вказав на особу, що причетна до кримінального правопорушення, однак особу якого підозрюваний має можливість викрити оцінивши у сукупності зміст пред`явленої підозри та інші фактори, що сприяли його затриманню за вчинення злочину тощо, що не виключає фактор незаконного впливу у обраний підозрюваним спосіб.

Оцінюючи можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_3 має джерело незначного доходу за надання соціальної послуги по догляду за матір`ю, схильний до вживання наркотичних засобів, що особисто підтвердив у судовому засіданні, підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, а тому, у зв`язку з відсутністю достатніх засобів для існування, не виключаються спроби вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження вчинюваного, оскільки також є можливість усвідомлення своєї безкарності за скоєне кримінальне правопорушення, а також те, що ОСОБА_3 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності та має схильність до вчинення кримінально-караних діянь.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність зазначених у клопотанні ризиків.

При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею також враховується вік підозрюваного, сімейний стан, а саме існування соціальних зв`язків (матері, за якою підозрюваний здійснює догляд), однак така обставина, з огляду на сталу девіантну поведінку підозрюваного, не доводить слідчому судді достатність запобігання ризикам за ст. 177 КПК України, його стан здоров`я, який не має протипоказань для утримання під вартою і докази про це відсутні, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Застосовання тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п.110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка - незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Також слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні достатньою мірою обґрунтовано неможливість запобігання заявленим у клопотанні ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 необхідно для забезпечення його належної процесуальної поведінки та ненастання ризиків.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи обставини злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_3 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на обов`язки прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду; утриматись від спілкування з свідками та причетними до кримінального правопорушення особами у даному кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати до повноважного органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом уразі внесення застави, з дня внесення застави на 60 днів, але не довше строку досудового розслідування.

Окрім іншого слідчий суддя, враховуючи встановлені у ході судового розгляду клопотання обставини щодо перебування матері підозрюваного у безпорадному стані, застосовуючи за аналогією закону статтю 378 КПК України, згідно якої суд зобов`язаний одночасно з ухваленням вироку порушити питання про заходи піклування про неповнолітніх, непрацездатних і збереження майна обвинуваченого при наявності таких обставин, вважає за необхідне покласти такий обов`язок на правоохоронні органи, під компетенцією яких перебуває підозрюваний насьогодні.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 208, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_3 під вартою визначити в межах строку досудового розслідування на 60 (шістдесят) днів, який обраховувати із часу фактичного затримання особи та до 01 червня 2024 року включно.

Визначити підозрюваному заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утриматись від спілкування з свідками та іншими причетними особами у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Зобов`язати слідчого та прокурора у кримінальному провадженні. згідно ст. 378 КПК України, вжити заходів піклування щодо матері підозрюваного - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом порушення перед місцевим органом соціального захисту населення питання про забезпечення догляду за особою.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з дня внесення застави на 60 днів, але не довше строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Сумського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя Роменського

міськрайонного суду ОСОБА_1