Справа № 464/4269/19
пр.№ 1-кп/464/138/24
У Х В А Л А

24 квітня 2024 року Сихівський районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001236 від 20.05.2019, про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.307, ч.1 ст.309 КК України,

з участю сторін судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м. Львова знаходиться вказане кримінальне провадження.

Судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні перебуває на стадії дослідження доказів.

У судове засідання 24.04.2024 обвинувачений ОСОБА_3 не з`явився, був повідомлений про дату та час судового засідання.

Прокурор вважає, що поважних причин неявки у судове засідання обвинуваченим ОСОБА_3 не наведено, а тому просить накласти на нього грошове стягнення.

Захисник ОСОБА_5 у вирішенні даного клопотання покладається на розсуд суду. Додатково зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 переплутав дату призначеного судового засідання.

Заслухавши думку сторін судового провадження, суд дійшов таких висновків.

Згідно з ч.2 ст.42 КПК України обвинуваченим (підсудним) є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу.

Статтею 42 КПК України регламентовано права та обов`язки обвинуваченого, зокрема згідно з ч. 7 п. 1 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до ч.1 ст.323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинувачений ОСОБА_3 був повідомлений про судове засідання, яке призначалось на 24.04.2024, належним чином, а саме секретарем судового засідання під розписку.

Згідно зі ч. 2 ст. 131 КПК України накладення грошового стягнення є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду (ч. 1 ст. 139 КПК України).

При цьому, грошове стягнення як захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

Згідно зі ст. 2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження в розумні строки забезпечує суд.

З огляду на наведене вище, поведінка обвинуваченого ОСОБА_3 , яка виразилася в неявці на виклик суду, свідчить про те, що він не має наміру добровільно з`явитися в судове засідання, а його неявка перешкоджає розгляду справи протягом розумного строку, відтак, з метою забезпечення його явки в судове засідання, до обвинуваченого ОСОБА_3 слід застосувати грошове стягнення, як захід забезпечення дієвості кримінального провадження, у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, суд інформує, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення (ч. 1, 2 ст. 147 КПК України).

Керуючись ст. ст. 135, 144-146, 327, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:

накласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення за невиконання ним своїх процесуальних обов`язків у вигляді 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 514 грн, в дохід держави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_6