Справа № 991/2965/24
Провадження № 1-кс/991/2998/24
У Х В А Л А

11.04.2024 м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000116,

за підозрою, зокрема, ОСОБА_3 , що народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Каховка Херсонської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та у АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч.5 ст. 191, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України,

за участі прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , підозрюваної ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и л а:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

1.1. 11.04.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання старшого детектива Національного бюро Другого підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 (далі - детектив, НАБУ), погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 (далі - прокурор, САП), про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 700 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 2 119 600 грн з покладенням обов`язків, визначених п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), у кримінальному провадженні № 0000116.

1.2. Клопотання мотивоване обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; (3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

1.3. Також, 10.04.2024 на розгляд слідчої судді надійшла скарга захисника підозрюваної ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_8 на незаконне затримання підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000116 (справа № 991/2965/24, провадження № 1-кс/991/2998/24).

1.4. Ухвалою слідчої судді від 11.04.2024 справи названі клопотання та скарга об`єднані в одне провадження під номером 1-кс/991/2998/24, справа № 991/2965/24.

Розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу, слідча суддя його задовольняє частково, водночас відмовляє у задоволення скарги захисника ОСОБА_8 з огляду на таке.

ІІ. Положення закону, якими керувалася слідча суддя при постановленні ухвали

2.1.Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

2.2.Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

2.3.Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

2.4.Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК України).

2.5.Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

2.6.Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).

2.7.Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

2.8.Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).

2.9.Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 (ч. 1 ст. 183 КПК України).

2.10.Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

2.11.Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

2.12.Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: (1) щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (2) щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

ІІІ. Встановлені обставини із посиланням на докази та мотиви слідчої судді

Щодо повноважень слідчої судді на розгляд клопотання

3.1.Дослідивши матеріали клопотання слідча суддя встановила, що воно подане у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду, згідно із ст. 33-1, 216 КПК України, а тому його розгляд належить до повноважень слідчої судді Вищого антикорупційного суду.

Щодо питань, які належить вирішити

3.2.Під час розгляду цього клопотання, відповідно до положень ст. 194 КПК України, з урахуванням доводів поданого клопотання, позиції сторін у судовому засіданні, слідчій судді належало встановити:

-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінальних правопорушень;

-наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може здійснити спроби: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; (3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (4) вчинити інше кримінальне правопорушення;

-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам;

-обґрунтованість розміру застави;

-необхідність покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення

3.3.28.02.2023 було розпочато кримінальне провадження № 0000116 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про те, що посадові особи Департаменту розвитку територій Херсонської обласної державної адміністрації (далі - Херсонська ОДА), зловживаючи службовим становищем, заволоділи коштами державного бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Будівельні технології Південь» /а.с. 12 т. 1/.

3.4.Також, 27.03.2024 у цьому кримінальному провадженні до ЄРДР було внесено відомості за ч. 1 ст. 366 КК України про те, що посадові особи Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА за попередньою змовою із представниками ТОВ «Будівельні технології Південь» внесли недостовірні відомості щодо кількості виконавців робіт та людино-днів до кошторисів форми №3-П з виконання послуг по обстеженню технічного стану об`єктів, пошкоджених внаслідок агресії рф, а також про те, що посадові особи Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА за попередньою змовою із представниками ТОВ «Будівельні технології Південь» внесли недостовірні відомості до актів здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022 з виконання послуг по обстеженню технічного стану об`єктів, пошкоджених внаслідок агресії рф /а.с. 12, 13 т. 1/.

3.5.09.04.2024 ОСОБА_3 було затримано співробітниками НАБУ на підставі п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України /а.с. 39-54 т. 1/.

3.6.На переконання слідчої судді, наведене стороною захисту не заперечує законність затримання, адже відсутність попереднього переховування підозрюваної не вказує на виключення такої можливості в майбутньому.

3.7.З цього приводу слідча суддя також зазначає, що ОСОБА_3 було затримано після повідомлення їй про підозру у вчинені, зокрема, особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності НАБУ, водночас з протоколу затримання, слідчою суддею встановлено, що затримання відбулося у присутності захисника, підозрюваній були роз`яснені її права, а також надано можливість особисто повідомити обраній нею особі про її затримання, отже затримання ОСОБА_3 відбулося із дотриманням вимог ст. 208 КПК України.

3.8.З огляду на наведене, а також на нижче викладені обставини, що встановлені слідчою суддею, у т.ч. щодо ризику переховування ОСОБА_3 від органу досудового розслідування та суду, її затримання на підставі п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України було обґрунтованим та законним.

3.9.Так, 09.04.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме в організації та вчиненні заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненим за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, а також організації та вчиненні службового підроблення шляхом видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб /а.с. 15-37 т. 1/.

3.10.Відповідно до повідомлення про підозру, наказом директора Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА (далі - Департамент) № 47-ос від 14.09.2022 ОСОБА_3 призначено на посаду заступника директора Департаменту. Розпорядженням начальника Херсонської обласної військової адміністрації (далі - Херсонської ОВА) № 167/1 від 07.12.2022 на ОСОБА_3 покладено виконання обов`язків директора Департаменту.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України (далі-КМУ) № 1029-р від 15.11.2022 «Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету для відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери у Херсонській області» Херсонській ОВА виділено 100 млн грн з метою ліквідації наслідків бойових дій і відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

За версією органу досудового розслідування, у ОСОБА_3 , як у посадової особи Департаменту, який визнаний керівництвом Херсонської ОВА одним із виконавців розпорядження КМУ № 1029-р від 15.11.2022, виник злочинний умисел, направлений на заволодіння частиною виділених коштів резервного фонду на технічне обстеження пошкоджених соціально-адміністративних об`єктів Херсонської області (далі - коштів резервного фонду), з метою виконання якого, ОСОБА_3 залучила до цього власницю ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_10 для використання її товариства у заволодінні коштами резервного фонду. Водночас, остання залучила свого батька ОСОБА_11 , який був директором належного їй товариства.

Так, у період часу з 24.11.2022 по 25.11.2022, шляхом листування у месенджері «WhatsApp», ОСОБА_3 домовилась із ОСОБА_10 про майбутнє обстеження ТОВ «Будівельні технології Південь» ста об`єктів, а також попередньо узгодили вартість огляду та складання звіту одного об`єкта у розмірі 70-100 тисяч гривень, водночас наявність у Департаменті документального підтвердження моніторингу цін для визначення вартості таких послуг у ході досудового розслідування не встановлено.

Після цього, ОСОБА_10 у період часу з 25.11.2022, але не пізніше 16.12.2022, підготувала кошториси за формою № 3-П з виконання послуг по обстеженню технічного стану 107 об`єктів, до яких, на виконання спільного злочинного умислу, внесла завідомо неправдиві відомості щодо кількості виконавців робіт та людино-днів, необхідних для виконання робіт, та організувала їх підписання директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_11 і за невстановлених органом досудового розслідування обставин передала на погодження ОСОБА_3 .

Водночас, ОСОБА_3 09.12.2022 повідомила ОСОБА_10 , що кошториси не погодили та про необхідність переробити їх в частині зменшення розрахунку коефіцієнту витрат до розміру 1780 грн за один людино-день.

Далі, отримавши від ОСОБА_10 11.12.2022 проекти кошторисів, підписаних директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , достовірно знаючи, що до кінця бюджетного року залишається менше двадцяти днів, якими обмежується термін виконання майбутніх послуг, відображених у 107 кошторисах, наданих їй ОСОБА_10 , усвідомлюючи, що у вказаних кошторисах містяться завідомо неправдиві відомості щодо кількості людино-днів, необхідних для виконання робіт, погодила своїм підписом вищевказані кошториси.

У подальшому, на підставі розрахунків вартості послуг, відображених у складених та підписаних 107 кошторисах форми 3-П, підготовлено перелік вартості об`єктів для виконання послуг з технічного обстеження будівельних конструкцій, який безпосередньо підписаний ОСОБА_3 , як заступником директора Департаменту.

Такий перелік затверджено розпорядженням в.о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022, а Департамент визначено розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня для закупівлі послуг з технічного обстеження пошкоджених об`єктів Херсонської області згідно із затвердженим переліком.

Водночас, наказом Міністерства розвитку громад та територій № 67 від 30.04.2022 кошториси за формою №3-П з виконання послуг по обмеженню технічного стану будівель і споруд віднесено до переліку будівельної документації, що використовується при визначенні вартості робіт з обстеження технічного стану будівель і споруд, а отже такі є офіційними документами.

Далі, у повідомленні про підозру зазначається, що 16.12.2022 між Департаментом, в особі в.о. директора ОСОБА_3 , та ТОВ «Будівельні технології Південь», в особі директора ОСОБА_11 , укладено договір № 14/22 на загальну суму 9 927 736,80 гривень. Відповідно до Додатку № 1 до Договору № 14/22 обстеженню підлягали 107 об`єктів на загальну суму 9 927,7368 тис грн, що відповідає 1-107 об`єктам за порядком Переліку, затвердженого розпорядженням в. о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022.

Поряд з цим, 16.12.2022 між ТОВ «Будівельні технології Південь» та фізичною особою-підприємцем (далі - ФОП) ОСОБА_12 укладено договір № 14/16 на загальну суму 534 850 грн, відповідно до Додатку № 1 якого, обстеженню підлягали 107 об`єктів, що співпадають з об`єктами, зазначеними в Додатку № 1 до договору 14/22 та 1-107 об`єктам за порядком Переліку, затвердженого розпорядженням начальника в. о. Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022.

Після цього, ОСОБА_10 , на виконання вказівки ОСОБА_3 , не пізніше 26.12.2022 підготувала акти здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022, до яких внесла завідомо неправдиві відомості, відповідно до яких ТОВ «Будівельні технології Південь» виготовлено технічні звіти по обстеженню 107 об`єктів на загальну суму 9 927 736,80 грн, а замовником в особі ОСОБА_3 прийнято технічні звіти, оформлені належним чином.

У подальшому, невстановлена особа, у невстановлений період часу, але не пізніше 26.12.2022 у невстановленому місці передала акти здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022 ОСОБА_3 , яка будучи обізнаною, що відповідно до вимог ч. 2 п. 5 Положення про резервний фонд КМУ, затвердженого постановою Верховної Ради України № 62/96-ВР від 22.02.1996, кошти, виділені відповідно до розпорядження КМУ від 15.11.2022 № 1029-р, у разі їх несвоєчасного використання до кінця 2022 року мають бути повернуті у Державний бюджет, та достовірно знаючи що виконавцем послуг не виконано жодного звіту, в порушення вимог п. 4.1 договору № 14/22 від 16.12.2022, у період часу з 22.12.2022 по 26.12.2022 безпосередньо підписала вказані акти, надавши їм статусу офіційного документу та підтвердивши тим самим факт отримання послуг.

Водночас, фактичні роботи по обстеженню зруйнованих об`єктів та складанню звітів за результатом їх обстеження здійснював безпосередньо ОСОБА_12 у період із 02.12.2022 по 23.12.2022 (до закриття актів здачі-приймання виконаних послуг), а виготовлення технічних звітів здійснювалось у період січня-березня 2023 року.

Так, відповідно до повідомлення про підозру, на підставі підписаних директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_11 та в.о. директора Департаменту ОСОБА_3 актів здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022, та відповідних платіжних доручень, підписаних електронним цифровим підписом ОСОБА_3 , на банківський рахунок ТОВ «Будівельні технології Південь» від Департаменту надійшли кошти у розмірі 9 927 736,80 грн за проведення обстеження технічного стану пошкоджених об`єктів.

Водночас, названі акти-приймання виконаних послуг містять інформацію, яка підтверджує надання послуг ТОВ «Будівельні технології Південь» з технічного обстеження пошкоджених об`єктів, що спричинило наслідки правового характеру у вигляді створення підстав для оплати наданих послуг, а тому такі є офіційними документами.

За наведених вище обставин, за версією органу досудового розслідування, державі спричинено матеріальні збитки на загальну суму 7 738 264 грн, що є різницею між вартістю виконаних робіт (наданих послуг) по договору № 14/22 від 16.12.2022 та договору № 14/16 від 16.12.2022.

3.11.Слідча суддя зауважує, що КПК України не встановлює критеріїв визначення обґрунтованості підозри. Однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (ч. 5 ст. 9 КПК України).

3.12.У практиці останнього «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), від 21.04.2011, заява №42310/04, п. 175).

3.13.Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. The United Kingdom), від 28.10.1994, заява № 14310/88, п. 55).

3.14.Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (рішення ЄСПЛ у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява №72508/13, п. 184).

3.15.Отже, під час перевірки, чи наявна обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, слідча суддя з`ясовує, чи наявні факти або інформація, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, своїми діями могла вчинити кримінальні правопорушення, а також, чи такі виправдовують подальше розслідування.

3.16.Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами, що додані до клопотання, зокрема, копіями:

-розпорядження в.о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022, яким затверджено перелік об`єктів для виконання послуг з технічного обстеження будівельних конструкцій з метою ліквідації наслідків бойових дій та відновлення інфраструктури населених пунктів Херсонської області в умовах в умовах воєнного стану за розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня резервного фонду державного бюджету - Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА та самого переліку таких об`єктів, що підписаний ОСОБА_3 /а.с. 70-85 т. 1/;

-договору № 14/22 від 16.12.2022 з Додатками №1, № 2 та Додатковою угодою №1 до нього, за умовами якого ТОВ «Будівельні технології Південь» за дорученням Департаменту зобов`язується провести технічне обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж будівлі пошкоджених об`єктів у кількості 107 (відповідно до переліку), водночас ціна договору є твердою і становить 9 927 736,80 грн /а.с. 86-95 т. 1/;

-актів здачі-приймання виконаних послуг за Договором № 14/22 від 16.12.2022, а саме: № 1, № 2 від 20.12.2022, № 3 від 23.12.2022, відповідно до яких, загальна вартість виконаних ТОВ «Будівельні технології Південь» робіт складає 9 927 736,80 грн /а.с. 96-101 т. 1/;

-платіжних доручень № 1, № 2, № 3 від 26.12.2023, відповідно до яких на рахунок ТОВ «Будівельні технології Південь» Департаментом сплачено кошти у загальному розмірі 9 927 736,80 грн /а.с. 102-104 т. 1/;

-кошторису на виконання робіт за Формою № 3-П у трьох примірниках, відповідно до яких у процесі його погодження корегувалась вартість робіт /а.с. 44-46 т. 2/;

-договору № 14/16 від 16.12.2022 з Додатками №1, № 2 до нього, за умовами якого ФОП ОСОБА_12 за дорученням ТОВ «Будівельні технології Південь» зобов`язується провести технічне обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж будівлі пошкоджених об`єктів у кількості 107 (відповідно до переліку), водночас ціна договору є твердою і становить 534 850,00 грн /а.с. 105-113 т. 1/;

-актів здачі-приймання виконаних послуг за Договором № 14/16 від 16.12.2022, а саме: № 1, № 2 від 20.12.2022, № 3 від 23.12.2022, відповідно до яких, загальна вартість виконаних ФОП ОСОБА_12 робіт складає 534 850,00 грн /а.с. 114-119 т. 1/;

-протоколів допиту свідка ОСОБА_12 від 19.05.2023 та 21.08.2023, під час яких він надав показання, що перед укладенням договору №14/16 він попередньо зустрічався з ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , які запропонували йому провести роботи по обстеженню пошкоджених об`єктів на території Нововоронцовської, Високопільської та Кочубеївської територіальних громад та вони попередньо узгодили ціну за такі роботи (12-15 тисяч за один об`єкт), водночас умовою для укладення відповідного договору було включення свідка до штату ТОВ «Будівельні технології Південь». Окрім того, свідок зазначив, що на прохання ОСОБА_10 він знайшов інженера-проектувальника ОСОБА_13 , якого також було включено до штату названого товариства, водночас фактичні роботи з технічного обстеження об`єктів здійснювались самим свідком у період грудня 2022 року, а під час складання звітів для аналізу та виконання технічної роботи ним був злучений ОСОБА_13 , водночас складання звітів здійснювалось у період січня-лютого 2023 року /а.с. 198-210 т. 1/;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_14 від 01.08.2023, який зазначив, що ОСОБА_11 та ОСОБА_10 він не знає, у ТОВ «Будівельні технології Південь» ніколи не працював та не отримував заробітну плату, а так само не брав участі в обстеженні пошкоджених об`єктів на території Нововоронцовської, Високопільської та Кочубеївської територіальних громад. Водночас, за пропозицією ОСОБА_12 приймав участь у камеральній обробці отриманих відомостей за результатами візуального обстеження пошкоджених об`єктів та складанні відповідних звітів. За виконання такої роботи з ним розраховувався ОСОБА_12 /а.с. 211-215 т. 1/;

-висновку експерта № СЕ-19/116-23/17260-ЕК від 07.11.2023, відповідно до якого документально підтверджується висновок спеціаліста Південного офісу Держаудитслужби від 21.09.2023 в частині наявності різниці між вартістю виконаних робіт (наданих послуг) по договору № 14/22 від 16.12.2022, укладеному між Департаментом розвитку територій Херсонської обласної державної адміністрації та ТОВ «Будівельні технології Південь», та договору № 14/16 від 16.12.2022, укладеному між ТОВ «Будівельні технології Південь» і ФОП ОСОБА_12 , у сумі 7 738 264,00 грн без ПДВ /а.с. 236-260 т. 1/;

-протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 20.09.2023, яка зазначила, що в процесі виконання розпорядження КМУ № 1029-р від 15.11.2022 вона контактувала зі співробітником Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА ОСОБА_16 , що Міністерство розвитку громад та територій України дійсно погоджувало Департаменту перелік витрат по обстеженню пошкоджених об`єктів, зокрема перевірявся факт наявності кошторисів та їх відповідність формі, передбаченій Настановою з визначення вартості проведення робіт з оцінки технічного стану та експлуатації придатності обєктів будівництва, що затверджена Наказом Міністерство розвитку громад та територій України № 67 від 30.04.2022, водночас на предмет вартості такі кошториси не перевірялись, оскільки це не входить до повноважень Міністерства, а є виключно повноваженням розпорядника коштів, який погодив вказані кошториси із виконавцем робіт. Кошториси були лише складовою пакету необхідних документів, за наявності сукупності яких Міністерством був погоджений перелік витрат для освоєння коштів резервного фонду відповідно до їх функціонального призначення /а.с. 216-220 т. 1/;

-протоколу огляду речей і документів від 13.07.2023 огляду мобільного телефону Iphone 12, що належить ОСОБА_10 , в якому виявлено листування із ОСОБА_3 щодо їх домовленості про виконання робіт по обстеженню пошкоджених об`єктів, визначення вартості таких робіт, надання вказівок ОСОБА_3 щодо виготовлення кошторисів та складання актів виконаних робіт, зокрема, 27.01.2022 від ОСОБА_3 надійшло повідомлення щодо з`ясування максимальної кількості об`єктів, які можливо обстежити, на що ОСОБА_10 відповіла: «давай сто об`єктів», також ОСОБА_3 зазначає про необхідність здійснення розрахунку середньої вартості таких робіт; також з листування встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_10 надсилали одна одній акти виконаних робіт та кошториси, водночас 09.12.2022 ОСОБА_3 повідомила, що кошториси не погодили та що необхідно змінити вартість на 1780 грн, на що ОСОБА_10 відповіла: «я зараз виправлю на 1780 і у мене взагалі впаде сума в половину» /а.с. 120-141 т. 1/;

-протоколом від 21.07.2023 огляду мобільного телефону Iphone 12, що належить ОСОБА_10 , в якому виявлено листування із ОСОБА_12 , яка підтверджує виконання фактичних робіт по обстеженню пошкоджених об`єктів саме ОСОБА_12 , окрім того з листування встановлено, що для працевлаштування на ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_12 надсилав ОСОБА_10 дані, зокрема ОСОБА_14 , також з листування встановлено, що щонайменше станом на 27.03.2023 всі звіти не були готові, зокрема, 10.01.2023 на запитання ОСОБА_10 щодо звітів ОСОБА_17 відповів: «фізично готові всі, окрім одного, на який не можем досих пір потрапити…», окрім того 27.03.2023 ОСОБА_10 надіслала ОСОБА_12 повідомлення, що чекає від нього звіти /а.с. 142-194 т. 1/;

-протоколом огляду фотозображень від 28.02.2024, що підтверджує показання ОСОБА_12 та вказує на те, що технічне обстеження пошкоджених об`єктів здійснювалось у період із 02.12.2022 по 23.12.2022, тобто на момент підписання актів прийняття виконаних послуг, що свідчать про виготовлення звітів, лише здійснювалось фактичне їх обстеження /а.с. 195-197 т. 1/.

3.17.Дані, що містяться у наданих слідчій судді копіях матеріалів кримінального провадження № № 0000116 можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_3 могла вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2, 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, та виправдовують подальше розслідування.

3.18.Отже, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні наведеного.

3.19.А всі заперечення сторони захисту підозрюваної з цього приводу вказують тільки на необхідність перевірки та/або уточнення певних обставин версії сторони обвинувачення, але не спростовують того, що наразі достатньо даних, які виправдовують подальше розслідування.

3.20.Так, сторона захисту покликалась, зокрема, на те, що наданий стороною обвинувачення висновок експерта не встановлює розмір завданих збитків, а лише різницю між вартістю робіт за двома договорами, більш того такий було зроблено без виїзду експерта на об`єкти, а також без встановлення ринкової вартості таких послуг у той період.

3.21.Також, захист зазначав, що у ОСОБА_3 не було умислу на заволодіння коштами, а якщо нею і були допущені якісь помилки, то такі допущенні у результаті необережності або ж недбалості, викликаних обставинами, у яких доводилось працювати.

3.22.Водночас, на переконання слідчої судді, такі заперечення виходять за межі обґрунтованості підозри, адже, потребують вирішення судом питання винуватості/невинуватості особи, у тому числі і її умислу, за результатами всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, на підставі оцінки кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку.

3.23.Натомість, зібраних нині органом досудового розслідування даних щодо ймовірно завданих збитків у сукупності з іншими відомостями щодо злочинної змови на заволодіння державними коштами та службового підроблення достатньо, аби виправдати подальше розслідування.

Щодо наявності ризиків

3.24.Слідча суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

3.25.Такий ризик підтверджується тяжкістю передбаченого покарання, зокрема, за інкримінований підозрюваній ОСОБА_3 злочин, передбачений ч. 2, 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

3.26.Так, кримінальне правопорушення, визначене ч. 5 ст. 191 КК України, передбачає основне покарання у виді позбавлення волі, зокрема строком від 7 до 12 років, а також додаткове обов`язкове покарання у вигляді позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. До того ж, кримінальний закон встановлює відповідальність ще й у вигляді конфіскації майна.

3.27.Звільнення від покарання з іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України в даному випадку не допускається, як і призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, як про це йдеться у ч. 1 ст. 69 КК України.

3.28.Існування ризику переховування підтверджується ймовірністю для підозрюваної бути засудженою на тривалий строк з примусовим відчуженням всього належного їй майна, в сукупності з наступними обставинами.

3.29.У зв`язку із запровадженням на території України правового режиму воєнного стану встановлено певні обмеження для перетину Державного кордону, які відповідно до Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57 (з наступними змінами), поширюються на підозрювану.

3.30.Водночас, слідча суддя зважає на ту обставину, що підозрювана працює у Херсонській ОДА досить тривалий термін, а саме, як вона зазначила у судовому засіданні - з 2012 року, водночас з вересня 2022 року займає керівну посаду у названому органі, у зв`язку з чим набула в широке коло зв`язків серед представників органів державної влади, якими може скористатись з метою переховування від органів досудового розслідування, у тому числі і з метою отримання документів, що дозволять їй перетнути державний кордон України, незважаючи на існуючі обмеження. До того ж, у підозрюваної наявний дійсний паспорт громадянина України для виїзду за кордон /а.с. 261 т. 1/ та вона має малолітню дитину /а.с. 262-264 т. 1, а.с. 42 т. 2/, що дає право на виїзд за кордон.

3.31.Поряд з цим, щодо доводів захисту про те, що підозрювана, будучи обізнаною про здійснення цього кримінального провадження щонайменше з моменту проведення обшуку за місцем її роботи, не вживала заходів для залишення території України, слідча суддя зауважує, що лише 09.04.2024 ОСОБА_3 набула статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, а отже, наразі притягується до кримінальної відповідальності, що підсилює імовірність настання такого ризику.

3.32.Поряд з цим, слідча суддя також не виключає можливості нелегального перетину кордону ОСОБА_3 , з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється. Очевидно, що в умовах, які існують в Україні, викликаних безпрецедентною військовою та нелюдською агресією російської федерації проти України, у підозрюваної збільшуються можливості для ухилення від органу досудового розслідування та суду, адже у держави наразі з об`єктивних причин через дії російської федерації відсутні можливості належним чином контролювати поведінку та місцезнаходження підозрюваної, а також державний кордон у місцях активних бойових дій. До того ж Херсонська область є територіально наближеною до окупованої території України, де державні органи України, в тому числі правоохоронні органи об`єктивно позбавлені можливості виконувати свої функції.

3.33.До того ж, в умовах збройної агресії російської федерації проти України велика кількість держав - партнерів України, запровадила особливі умови надання прихистку її громадянам, у т.ч. соціальне, матеріальне забезпечення.

3.34.Зазначене, переконує слідчу суддю, у можливості втечі підозрюваної на тимчасово окуповану територію України чи територію інших держав, з метою переховування від органу досудового розслідування та суду.

3.35.Також, слідча суддя враховує, що загалом дохід, нарахований ОСОБА_3 у 2022-2023 роках становить 1 466 940 грн, /а.с. 267, 268 т. 1/, а у 1 кварталі 2024 року - 244 850 грн /а.с. 41 т. 2/.

3.36.Окрім того, слідча суддя бере до уваги, що ОСОБА_3 на праві власності належить трикімнатна квартира загально площею 65,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , набута 17.09.2018 /а.с. 265 т. 1/.

3.37.Поряд з цим, з огляду на ймовірність одержання підозрюваною частини коштів, якими вона у співучасті з іншими заволоділа, переконує слідчу суддю у наявності інших, одержаних у такий спосіб доходів, що можуть зберігатись у невстановленому органом досудового розслідування місці.

3.38.За таких обставин, підозрювана має достатніх ресурси для переховування.

3.39.Поряд з цим слідча суддя також враховує міцність соціальних зв?язків підозрюваної на території України, зокрема, що вона одружена /а.с. 40 т. 2/, має малолітню дитину /а.с. 262-264 т. 1, а.с. 42 т. 2/, на даний час продовжує перебувати на посади директора Департаменту Херсонської ОДА /а.с. 41 т. 2/.

3.40.Отже, соціальні зв`язки підозрюваної на території України є досить міцними та знижують ймовірність її переховування від органу досудового розслідування та суду.

3.41.Водночас, слідча суддя зважає, що підозрюваній 35 років, про існування проблем зі здоров`ям підозрювана не зазначала. Відомостей про наявність не знятої чи не погашеної судимості у підозрюваної, а так само і про застосування до неї запобіжних заходів у розпорядженні слідчої судді немає чи про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

3.42.Наведені вище фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваної в сукупності, дають слідчій судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Ризик незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні

3.43.З цього питання, слідча суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні.

3.44.Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

3.45.Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

3.46.Поряд з цим, за змістом ч. 11 ст. 615 КПК України як докази в суді можуть бути використані і показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану. Проте хід і результати такого допиту мають фіксуватися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

3.47.Тому, ризик впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

3.48.Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрювану як на особу, яка вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваній та не мають безпосереднього зв`язку із її особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях), а також інших підозрюваних.

3.49.Натомість, підозрювана, будучи обізнаною про них, можливих свідків та інших підозрюваних, у силу тяжкості покарання, що їй загрожує, може впливати на зміст їх показань.

3.50.Окрім того, слідча суддя враховує, що з метою вливу ОСОБА_3 може скористатись своїми зв`язкам, соціальним статусом та авторитетом, набутими, зокрема, під час здійснення професійної діяльності. До того ж, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочинів у співучасті з іншими особами, зокрема у організації таких, а отже, на переконання слідчої судді, може в силу свого авторитету та організаторських здібностей може впливати не лише на свідків, а й інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

3.51.Поряд з цим, слідча суддя виходить з того, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, після ознайомлення з матеріалами справи, у т.ч. й цього клопотання детектива, стануть відомі анкетні дані свідків, а також інших підозрюваних. Тому з метою уникнення покарання, ця особа може вчиняти дії, покликані на примушення їх до зміни показань чи до відмови від їх надання.

3.52.Отже, викладені обставини дають достатні підстави вважати, що все таки існує ризик впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

3.53.Оцінюючі наявність такого ризику, слідча суддя враховує, що на разі досудове розслідування триває та органом досудового розслідування встановлюється всі обставини вчинення вчинення кримінального правопорушення. За таких обставин ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може вживати заходів для перешкоджання кримінальному провадженню.

3.54.До того ж, матеріали клопотання містять відомості про те, що Херсонською ОДА неодноразово було відмовлено органу досудового розслідування у наданні запитуваних документів, водночас всі такі відмови були підписані саме ОСОБА_3 , як директором Департаменту /а.с. 272-279 т. 1/, що дає підстави вважати, що ОСОБА_3 можуть вживатися заходи для перешкоджання органу досудового розслідування в отримані доказі.

3.55.Поряд з цим, слідча суддя не суддя не виключає, що такі документи дійсно були втрачені, у зв`язку із веденням бойових дій на території Херсонської області, як про те зазначається у листах-відповідях, однак будь-якими фактичними даними такі обставини не підтверджуються.

3.56.Отже слідча суддя вважає такий ризик доведеним.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення

3.57.На переконання слідчої судді, прокурор не довів такий ризик.

3.58.На обґрунтування зазначеного ризику прокурор покликався на те, що ОСОБА_3 притягується до кримінальної відповідальності і усвідомлює невідворотність покарання, існує висока ймовірність того, що вона може вчинити як посадова особа Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА інші кримінальні правопорушення з метою покращення свого фінансового становища для подальшого фінансування ухилення від кримінальної відповідальності.

3.59.Зокрема, укладення Департаментом договору підряду №22-12/96р на виконання робіт з капітального ремонту дошкільного закладу в смт. Високопілля на суму в розмірі 52 396 792 гривень із ТОВ «Будівельні технології Південь», на переконання прокурора, може свідчити про її наміри вчинити інший злочин, пов`язаний із розкраданням бюджетних коштів.

3.60.Однак, слідча суддя не погоджується з такими твердженнями прокурора, адже саме по собі укладення такого договору не вказує на те, що вчиняється злочин, а гіпотетичні припущення сторони обвинувачення на таке не можуть автоматично свідчити про ймовірність вчинення аналогічного злочину.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів аніж застава для запобігання ризикам

3.61.Запобігти встановленим ризикам, із урахуванням наведеного в цій ухвалі, можливо шляхом застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави.

3.62.Поряд з цим, встановлені ризики не нівелюються тим, що підозрювана раніше не судима, доказів притягнення до кримінальної відповідальності в іншому кримінальному провадженні чи застосування стосовно неї раніше запобіжних заходів у розпорядженні слідчої судді немає, станом на день вирішення клопотання їй виповнилось 35 років.

3.63.Слідча суддя також враховує дані про особу підозрюваної, зокрема, що така одружена, має на утриманні малолітню дитину, працевлаштована, позитивно характеризується за місцем роботи /а.с. 10 т. 1/, має заохочувальні відзнаки /а.с. 9 (з), 43 т. 2/, що однак не нівелює встановлені слідчою суддею ризики.

3.64.Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи: особиста порука та особисте зобов`язання, - не зможуть запобігти визначеним ризикам. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені слідчою суддею ризики, відсутні будь-які стримуючі стимули від неналежного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, а так само відсутній належний контроль за дотриманням відповідних процесуальних обов`язків.

3.65.Водночас, прокурор просив застосувати до підозрюваної тримання під вартою. Однак з огляду на встановлені ризики та ймовірність їх настання, на переконання слідчої судді, такий запобіжний захід, як і домашній арешт, будуть надмірними.

Щодо розміру застави

3.66.За змістом приписів ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави слідча суддя зобов`язана врахувати:

-обставини кримінального правопорушення;

-майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу;

-встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України;

-можливість достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків;

-те, що такий розмір не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.

3.67.Європейський суд з прав людини вважає, що розмір застави має оцінюватись, з огляду на, з-поміж іншого, ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі» («Гафа проти Мальти» (Gafa v. Malta) від 22.05.2018, заява № 54335/14, § 70; «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, заява № 12050/04, § 78).

3.68.Водночас, підозрюваний, якого судові органи готові відпустити під заставу, повинен надати вірну інформацію, яку за необхідності можливо перевірити, щодо суми застави, яка може бути призначена (рішення у справах «Іванчук проти Польщі» (Ivanchuk v. Poland) від 15 листопада 2001 року, заява № 25196/94, § 66; «Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria) від 10 серпня 2006 року, заява № 56308/00, § 68).

3.69.Виходячи із встановлених під час розгляду цього клопотання обставин, слідча суддя переконана, що розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки. З іншого боку, розмір застави не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов застави, це фактично призвело б до подальшого її ув`язнення, яке перетворилося б на безальтернативне.

3.70.Слідча суддя переконана, що застава застосовується не з метою забезпечити відшкодування шкоди, а, зокрема, задля належної процесуальної поведінки підозрюваної.

3.71.Водночас, враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого корупційного злочину, а саме, у тому, що будучи службово особою Херсонської ОДА організувала та вичинила заволодіння чужим майном - коштами з резервного фонду державного бюджету, виділеними для відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери у Херсонській області, шляхом зловживання своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.

3.72.Поряд з цим, відповідно до п. 11 ст. 178 КПК України при застосуванні запобіжного заходу слідча суддя зобов`язана також врахувати розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, про що слідча суддя уже зазначала.

3.73.При визначенні розміру застави слідча суддя також бере до уваги обставини ймовірного вчинення кримінальних правопорушень та спричинену ними шкоду, встановлені ризики, в сукупності з майновим станом підозрюваної, особистими даними, про які уже зазначалось у цій ухвалі.

3.74.Водночас, слідча суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

3.75.За таких обставин, майновий стан підозрюваної, при який зазначалось у цій ухвалі, у сукупності з обставинами ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, даними про її особу та сімейний стан, встановленими ризиками, дають підстави для висновку, що застава у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначено ч. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, яка може бути встановлена особі, яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, здатна забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на неї обов`язків. А тому заставу належить призначити у розмірі, який не перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 800 000 грн.

3.76.На переконання слідчої судді, такий розмір застави з огляду на вищевикладене не є завідомо непомірним для підозрюваної ОСОБА_3 та разом з покладеними на неї обов`язками, про що йтиметься далі, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігатиме існуючим ризикам.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України

3.77.Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

3.78.З огляду на встановлені ризики, обставини, викладені в повідомленій підозрі та дані матеріалів клопотання, на підозрювану слід покласти також обов`язки, об`єктивна необхідність у яких доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до детектива, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; (2) без дозволу детектива, прокурора або суду не відлучатися з Миколаївської, Херсонської, Одеської областей; (3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; (4) утримуватися від спілкування із ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_12 з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру; (5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (6) носити електронний засіб контролю.

3.79.Свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну підозрювана зобов`язана здати на зберігання до ГУ ДМС в Херсонській області.

3.47.Поряд з цим, підозрювана у судовому засіданні повідомила, що на даний час її малолітня дитина проживає разом з бабусею у м. Одеса, водночас сама підозрювана постійно їх відвідує, до того ж одним із місць свого проживання підозрювана вказала також м. Одеса. А тому, слідча суддя вважає, що на даному етапі, достатньо дієвим обов`язком, здатним запобігти встановленим ризикам, буде обмеження пересування підозрюваної межами Миколаївської, Херсонської, Одеської областей, а не тільки м. Миколаєва та м. Херсона, як то просив прокурор.

3.80.З огляду на встановлені у цій ухвалі обставини, а також обставини, викладені в підозрі, зазначені обов`язки, у разі внесення застави, покладаються на підозрювану строком на два місяці (ч. 7 ст. 194 КПК України). Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрювану, були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК України).

3.81.З огляду на викладене, слідча суддя дійшла висновку про часткове задоволення клопотання.

3.82.Також, з огляду на зазначене у п. 3.5-3.8 цієї ухвали, слідча суддя доходить висновку про відмову у задоволенні скарги захисника ОСОБА_8 на незаконне затримання підозрюваної.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 177, 178, 182, 194-197, 372 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 800 000 (вісімсот тисяч) гривень.

Підозрювана ОСОБА_3 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: код ЄДРПОУ - НОМЕР_1 , номер рахунку за стандартом IBAN НОМЕР_2 , або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, детективу, прокурору та слідчому судді. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_3 з 11.04.2024 строком на два місяці такі обов`язки:

1) прибувати до детектива, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

2) без дозволу детектива, прокурора або суду не відлучатися з Миколаївської, Херсонської, Одеської областей;

3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

4) утримуватися від спілкування із ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_12 з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

В іншій частині відмовити.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_3 , що якщо вона, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрювану обов`язків покласти на детективів Національного антикорупційного бюро України.

У частині скарги про визнання затримання незаконним відмовити.

Ухвала слідчої судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в частині запобіжного заходу безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з її оголошення. В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1