Справа №760/3358/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 12.06.2023 до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000714 у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Донське, Волноваського р-н., Донецької області, українця, громадянина України, який має неповну вищу освіту, працюючого не офіційно охоронцем, не одруженого, не має на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 29.05.2023 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік;

-23.06.2023 слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління поліції у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України у кримінальному провадженні №00001294 від 23.05.2023, яке 23.06.2023 направлено до Дарницького районного суду м. Києва з обвинувальним актом у порядку ст.291 КПК України, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий посилається на таке.

В провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000714, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

07.02.2024 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Донське, Волноваського р-н., Донецької обл., українцю, громадянину України, зареєстрованому за адресою : АДРЕСА_1 , та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, 29.05.2023 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік, повідомленому про підозру 23.06.2023 слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління поліції у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України у кримінальному провадженні №00001294 від 23.05.2023, яке 23.06.2023 направлено до Дарницького районного суду м. Києва з обвинувальним актом у порядку ст.291 КПК України про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, 29.05.2023 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік, якщо він протягом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення та виконає покладені на нього обов`язки, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив нове умисне кримінальне правопорушення на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 , 12.06.2023 приблизно о 04:55 год., перебуваючи на вулиці М. Василенка у місті Києві, точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено, незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи на ім`я ОСОБА_7 , при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, поліетиленовий пакет з пазовим замком в середині якого знаходилась порошкоподібна речовина, що містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Після чого, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що у вказаному поліетиленовому пакеті з пазовим замком міститься психотропна речовина, помістив його до за пояс штанів в які був одягнений, тим самим здійснив незаконне придбання особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) та почав її незаконно зберігати при собі для власного вживання без мети збуту. Після чого ОСОБА_5 , незаконно зберігаючи при собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), направився пішки до вул. Гарматна, 33/1, що в м. Києві.

В подальшому, 12.06.2023 приблизно о 05:10 годині заступником командира роти №6 батальйону № 1 полку № 1 УПП в місті Києві ДПП України ОСОБА_8 , за адресою: м. Київ, вул. Гарматна, 33/1, виявлено та зупинено ОСОБА_5 , який при собі незаконно зберігав поліетиленовий пакет з пазовим замком в середині якого міститься порошкоподібна речовина, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он).

12.06.2023 в період часу із 06:15 години по 06:23 годину (фактичний час затримання 05:10 година 12.06.2023) за адресою: м. Київ, вул. Гарматна, 33/1 в порядку ст. 298-2 КПК України здійснено затримання ОСОБА_5 , та на підставі ч. 3 ст. 298-2 КПК України здійснено обшук затриманого в результаті проведення, якого у ОСОБА_5 із-за поясу штанів в які останній був одягнений вилучено поліетиленовий пакет з пазовим замком в середині якого міститься порошкоподібна речовина, що містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он).

Згідно висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-23/29955-НЗПРАП від 01.08.2023 надана на дослідження речовина білого кольору містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Маса PVP становить 0,207 г.

PVP, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року №770 (зі змінами) «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» «Список № 2 особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 634 від 29.07.2010 року Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 №188» що до 0,15 г PVP є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г, є великим розміром, 15,0 і більше, є особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, вчиненому особою протягом року після засудження за цією статтею.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив не тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 309 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді штрафу від 2 000 до 5 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до 3 років.

Відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

- вчинити інше кримінальне правопорушення

Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків.

На той факт, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 передбачає покарання у вигляді штрафу від 2 000 до 5 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до 3 років, крім того, останній згідно вироку Святошинського районного суду м. Києва з 10.08.2023 перебуває на обліку в ДУ « Центр пробації» у м. Києві та Київській області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.

На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, вказує те, що підозрюваний ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 раніше судимий 29.05.2023 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік, крім того, йому 23.06.2023 повідомлено про підозру Дарницьким УП ГУ НП у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України у кримінальному провадженні №00001294 від 23.05.2023, яке з 23.06.2023 знаходиться в Дарницькому районному суду м. Києва на розгляді.

Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 призведуть до продовження злочинної діяльності, оскільки останній офіційно не працевлаштований, не має постійного місця проживання в м. Києві, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 своїми умисними діями, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 України.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Прошу суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Разом з тим, у разі задоволення клопотання сторонни обвинувачення про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прошу визначити розмір застави в сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості данного кримінального провадження вважаю за доцільне, в разі внесення підозрюваним розміру застави, покладанні на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступних, передбачених п.п. 1, 2, 3,8 ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків, а саме:

1) з`являтися за кожною вимогою до слідчого відділу Соломянського УП ГУ НП У м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 3 за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процессуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

На підставі викладеного слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із відповідним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та доводи викладені в ньому та пояснив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 та ризики, викладені у клопотанні обґрунтовані і підтверджуються належними доказами. Просив клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням розміру застави 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважали кваліфікацію діянь підозрюваного невірною, а ризики, викладені у клопотанні - безпідставними, оскільки підозрюваний виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, самостійно з`являється до слідчого, прокурора. Підозрюваний має постійне місце мешкання та неофіційно працевлаштований. Просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою - домашній арешт за місцем мешкання підозрюваного та надали відповідну заяву цивільної дружини ОСОБА_9 .

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисника, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У провадженні Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 12.06.2023 до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000714 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя перевіряє вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

07.02.2024, відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого останньому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом заступника командира роти № 1 батальйону № 1 полку № 1 ПП в м. Києві ДПП про виявлення 12.06.2023 о 05.10 години за адресою : АДРЕСА_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з порошкоподібною речовиною .

-протоколом затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні проступку, передбаченого ч 1 ст. 309 КК України в порядку ст. 298-2 КПК України 12.06.2023 та вилучення у останнього зіп-пакету з порошкоподібною речовиною, схожою на наркотичну,

-висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-23/29955-НЗПРАП від 01.08.2023 , згідно якого надана на дослідження речовина білого кольору містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Маса PVP становить 0,207 г.

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ,

-іншими матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_15 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити даний злочин.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, з огляду на викладене слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме незаконного придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, вчиненому особою протягом року після засудження за цією статтею.

Так, відповідно до п. 2 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя пересвідчився у тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, оскільки санкція ч. 2 ст. 309 КК України передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя зауважує, що підозрюваний має середній вік, групи інвалідності не має, має задовільний стан здоров`я.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя встановив, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, зокрема має постійне місця мешкання, разом із тим неодружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей.

Встановлюючи обставини, передбачені п.5 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя визначив, що підозрюваний має неповну вищу освіту, працюючого не офіційно охоронцем.

Щодо репутації підозрюваного, відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст.178 КПК України встановлено, що даних про негативну репутацію підозрюваного в ході судового розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що підозрюваний працює не офіційно охоронцем. Інших відомостей про майновий стан підозрюваного слідчому судді не надано.

На виконання вимог п. 8, 9, 10 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя зазначає, що підозрюваний раніше засуджений 29.05.2023 вироком Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано.

Відповідно до вимог, визначених п. 11 ч. 1 ст.178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що відповідно до наданих суду матеріалів розмір майнової шкоди у даному кримінальному провадженні не встановлено.

На виконання вимог п.12 ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що наявні ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризику летальності, що створює підозрюваний, у зв`язку з його доступом до зброї у судовому засіданні не встановлено.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії нетяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено в умовах воєнного.

Наявність ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення підтверджується, визначеного п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчий той факт, що ОСОБА_5 , будучі засудженим 29.05.2023 вироком Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України на 1 (один) рік обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Отже, слідчий суддя враховує доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваного ОСОБА_5 та вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом із тим, при вирішенні питання щодо заявленого клопотання, слідчий суддя приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, а саме справу «Мамедова проти Росії», ЄСПЛ зазначив, що посилання на тяжкість обвинувачення як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що особа буде переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

При цьому ЄСПЛ зазначає, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справі «Смирнова проти Росії» ). У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства (суду) можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі «Вренчев проти Сербії»).

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини та процесуальну поведінку підозрюваного, його майновий стан та міцність його соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено обставини, передбаченої пунктом 3 частини першої ст. 194 КПК України, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, у зв`язку із чим клопотання підлягає частковому задоволенню.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, у розумінні вимог ч.1 ст.176 КПК України є більш м`яким запобіжний заходом ніж тримання під вартою, однак більш суворим ніж запобіжний захід у вигляді застави, з огляду на викладене, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про те, що за встановлених фактичних обставин, з урахуванням даних в їх сукупності про особу ОСОБА_5 , міцність його соціальних зв`язків, наявності постійного місця проживання за місцем мешкання цивільної дружини ОСОБА_9 , яка не заперечувала проти відбування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у разі його застосування, за місцем її мешкання, наявність місця роботи, майнового стану та репутації підозрюваного, слідчий суддя вважає, що доцільним, дієвим та таким, що досягне мети, визначеної ч.1 ст.177 КПК України є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваному залишати житло у період часу з 22 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. житло за адресою: АДРЕСА_2 з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави або іншого, більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого ст. 176 КПК України, ніж домашній арешт, не здатне забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти наявним ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, однак буде завідомо непомірним для ОСОБА_5 , враховуючи особу обвинуваченого та його майновий стан.

Крім того, відповідно до наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження встановлено, що 07.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, отже строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК України, у вказаному кримінальному провадження спливає 07.04.2024.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування строком на один місяць та 19 (дев`ятнадцять) днів по 07 квітня 2024 року включно.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваному залишати у період часу з 22 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. житло за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування строком на один місяць та 19 (дев`ятнадцять) днів по 07 квітня 2024 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_16 :

-не залишати у період часу з 22 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. житло за адресою: АДРЕСА_2 , окрім випадків необхідної евакуації чи з метою запобігання загрози життю чи здоров`ю або у випадку перебування на амбулаторному чи стаціонарному лікуванні у медичних закладах та пов`язаних із лікуванням пересувань.

- з`являтися за кожною вимогою до слідчого відділу Соломянського УП ГУ НП У м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 3 за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України;

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити за необґрунтованістю.

Ухвала слідчого судді діє в межах строку досудового розслідування строком на один місяць та 19 (дев`ятнадцять) днів по 07 квітня 2024 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити до органу Національної поліції за місцем мешкання підозрюваного для забезпечення контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1