Справа № 386/1019/22
Провадження № 1-кс/386/71/24
УХВАЛА

про повернення скарги

22 березня 2024 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області

ОСОБА_1

розглянувши клопотання заявника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах користувача майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000497,

встановив:

ОСОБА_2 , яка діє в інтересах користувача майна ОСОБА_3 , 22.03.2024 через систему «Електронний суд», звернулась до суду про скасування арешту майна, в якій просить скасувати, накладений ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_4 від 20.09.2022 в межах кримінального провадження №0000497,арешт вантажного автомобіля «ГАЗ-5301» із кабіною кольору темно-зеленого (хакі), з кузовом синього кольору, з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , в частині заборони користуватися ним.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слід повернути заявнику в зв`язку з наступним.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

В клопотанні заявник зазначив, що СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000497, проте з моменту накладення арешту пройшло достатньо часу (півтора року) для проведення комплексу всіх необхідних та достатніх слідчих (розшукових) процесуальних дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення та наведення достатньо вагомих фактів і об`єктивних відомостей, аналіз яких у їх взаємозв`язку між собою дозволяє дійти висновку про відповідність вилученого майна критеріям речових доказів . Крім того, протягом цього часту в межах даного кримінального провадження жодних особі не пред`явлена підозра. Без доведення протиправних дій власника, володільця та будь-яких інших осіб , без пред`явлення підозри тривалий час утримується на території відділу поліції даний автомобіль, чим позбавлено їх права вільно володіти , користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Тому з огляду на викладене та те, що протягом півтора року з автомобілем мають бути проведені всі необхідні слідчі дії та експертизи, арешт майна втратив потребу в частині заборони користування ним. Також, автомобіль знаходиться на зберіганні у районному відділі поліції, де відсутній спеціальний майданчик для тимчасового зберігання транспортних засобів як речових доказів. Також подальший арешт є об`єктивною перешкодою для здійснення повноцінної господарської діяльності володільця майна, а тому володілець арештованого майна вважає, що потреба у продовженні арешту вказаного майна відпала, тому його необхідно скасувати .

Разом з тим, до матеріалів клопотання не надано жодного доказу, що зазначений автомобіль використовувався у цілях вказаних в клопотанні та доказів місця його зберігання, про що вказано в клопотанні.

Також заявником до клопотання не надано даних, що в накладенні на вказаний автомобіль відпала необхідність, не доведено що даним арештом на автомобіль власник зазнає збитків.

Відповідно до ч. 1 , ч. 2 , ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що клопотання підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах користувача майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000497, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кіровоградського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1