Провадження № 1-кс/947/6305/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000296 від 31.08.2023, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000296 від 31.08.2023 року.

До початку розгляду вказаного клопотання по суті, слідчим суддею було встановлено, що заявником не долучено клопотання підтвердження повноважень захисника (ст. 50 КПК України), зокрема ордер/договір із захисником/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги щодо осіб, в інтересах яких адвокат ОСОБА_3 звертається до слідчого судді із даним клопотанням.

Водночас, особа, яка звернулася із даним клопотанням - адвокат ОСОБА_3 в сулове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та дату розгляду копотання, тим самим не долучила вищезазанечних документів у судовому засіданні.

Дослідивши клопотання до додані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Також кримінальним процесуальним законом обумовлено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст.26 КПК України), а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч.3 ст.26 КПК України).

Так, ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Слідчий суддя зазначає, що до клопотання про скасування арешту майна та в подальшому у судовому засіданні заявником не долучено повноважень, передбачених ст. 50 КПК України, щодо осіб, в інтересах яких остання звертається до слідчого судді із клопотанням.

Крім того, слідчий суддя враховує, що адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, що розцінюється слідчим суддею як не підтримання заявленого клопотання та не доведення викладених у клопотанні обставин

Вищевикладені обставини на думку слідчого судді перешкоджають розгляду даного клопотання по суті, у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000296 від 31.08.2023 - повернути особі, яка з ним звернулася.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1