Справа № 643/3485/24
Провадження № 1-кс/643/501/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.04.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001306 від 05.04.2024,-

в с т а н о в и в:

З наданих матеріалів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0001306 від 05.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Досудове розслідування зареєстровано за фактом того, що 19.06.2023 до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102 про те, що 04.05.2024 приблизно о 23.30 за адресою: АДРЕСА_1 водій автомобіля Jeep д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_4 запропонував працівникам УПП в Харківській області ДПП та в подальшому надав неправомірну вигоду у сумі 4500 грн за непритягнення до адміністративної відповідальності (ЖЄО 8290 від 04.04.2024).

Встановлено, що 04.04.2024 під час несення служби екіпажем УПП в Харківській області ДПП неподалік будинку 92А по проспекту Тракторобудівників було зупинено автомобіль Jeep Patriot д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. В подальшому громадянин ОСОБА_4 запропонував працівникам УПП в Харківській області ДПП неправомірну вигоду в розмірі 6000 грн за не притягнення до адміністративної відповідальності. Громадянина ОСОБА_4 було попереджено про кримінальну відповідальність за надання неправомірної вигоди, після чого ОСОБА_4 надав інспектору ОСОБА_5 неправомірну вигоду в розмірі 4500 грн.

У період з 00:15 по 00:55 год., 05.04.2024 за адресою АДРЕСА_1 , напроти 2 під`їзду вказаного будинку, було проведено огляд місця події слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області у складі СОГ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 .

Під час огляду місця події у багажному відділенні службового автомобіля працівників патрульної поліції Тойота Пріус д.н.з. НОМЕР_2 виявлено грошові кошти у сумі 4500 грн. наступними купюрами: номіналом 500 грн. ГК2774958; номіналом 500 грн. АЛ2685981; номіналом 500 грн. ЕБ5040746; номіналом 500 грн. ВЗ7586378; номіналом 500 грн. АЛ2645720; номіналом 500 грн. ЕЖ3417870; номіналом 200 грн. ЗА6184742; номіналом 200 грн. ЗА6184741; номіналом 200 грн. СК1111204; номіналом 200 грн. ЕЖ7873466; номіналом 200 грн. СЖ6833231; номіналом 200 грн. СГ9420187; номіналом 200 грн. ЕЕ6694377; номіналом 100 грн. ЄД9842986.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події грошові кошти являються неправомірною вигодою, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення та могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Вилучені грошові купюри мають суттєве значення для розслідування даного кримінального провадження, та будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, тому з метою їх збереження, позбавлення можливості знищення або переховування, є необхідність арештувати це майно.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, подала заяву, у якій клопотання підтримала та просила розглянути без її участі.

Власник майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті і обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 70 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном, а вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що воно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 05.04.2023 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 під`їзду, у службовому автомобілі працівників патрульної поліції Тойота Пріус д.н.з. 3555 слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , а саме на грошові кошти у сумі 4500 грн. наступними купюрами: купюра номіналом 500 грн. ГК2774958, купюра номіналом 500 грн. АЛ2685981, купюра номіналом 500 грн. ЕБ5040746, купюра номіналом 500 грн. ВЗ7586378, купюра номіналом 500 грн. АЛ2645720, купюра номіналом 500 грн. ЕЖ3417870, купюра номіналом 200 грн. ЗА6184742, купюра номіналом 200 грн. ЗА6184741, купюра номіналом 200 грн. СК1111204, купюра номіналом 200 грн. ЕЖ7873466, купюра номіналом 200 грн. СЖ6833231, купюра номіналом 200 грн. СГ9420187, купюра номіналом 200 грн. ЕЕ6694377, купюра номіналом 100 грн. ЄД9842986, які згідно інформації працівників УПП в Харківській області ДПП надав громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1