Справа №295/9564/24
УХВАЛА

щодо накладення арешту

24.06.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні № 0001902 від 18.06.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

21.06.2024 слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на велосипед з рамою жовтого кольору без маркувань, який належить ОСОБА_5 та був вилучений 20.06.2024 в ході огляду місця події у ОСОБА_6 .

Згідно клопотання 16.06.2024 близько 21:31 год невідома особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , таємно викрала велосипед в рамі жовтого кольору, чим спричинила потерпілій матеріальнуї шкоду в розмірі 7000,00 грн.

18.06.2024 Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області за даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001902 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно клопотання під час огляду місця події 20.06.2024 ОСОБА_6 добровільно надав працівникам поліції для вилучення велосипед з рамою жовтого кольору без маркувань, який постановою слідчого від 20.06.2024 визнаний речовим доказом в кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідчй посилається на потребу в збереженні речових доказів в даному кримінальному провадженні.

ІІ Процедура та позиції сторін

До клопотання слідчий ОСОБА_3 долучив заяву про розгляд клопотання без його участі.

Неприбуття слідчого та власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчих Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0001902 від 18.06.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за фактом викрадення майна у ОСОБА_5

20.06.2024 в ході огляду місця події ОСОБА_6 добровільно надав працівникам поліції для вилучення велосипед з рамою жовтого кольору без маркувань, що підтверджується змістом протоколу огляду місця події, на який слідчий просить накласти арешт.

Постановою слідчого ОСОБА_3 від 20.06.2024 вилосипед визнаний речовим доказом в кримінальному провадженні № 0001902.

Враховуючи обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що велосипед може бути використаний як доказ в кримінальному провадженні, а тому існує потреба в забезпеченні його збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на велосипед з рамою жовтого кольору без маркувань, який знаходився у справному стані, який належить ОСОБА_5 та був вилучений в ході огляду місця події 20.06.2024 у ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1