Справа № 405/3444/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за кримінальним провадженням за №0000539 від 23.02.2024, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

встановив:

В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 надала суду угоду про примирення від 17.05.2024 між потерпілою ОСОБА_4 та обвинуваченим ОСОБА_6 , укладеною у присутності адвоката ОСОБА_5 .

В суді захисник, думку якого підтримали обвинувачений та потерпіла, просила затвердити подану угоду. Зазначила, що сторони примирилися, ОСОБА_4 не бажає, щоб обвинувачений перебував під вартою, останній частково відшкодував їй завдану шкоду.

Прокурор заперечив щодо затвердження угоди, оскільки нормами КПК України не передбачено укладення угоди за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

У відповідності до положень ч.3 ст.469 КПК України угода про примирення між потерпілим та підозрюваним чи обвинуваченим може бути укладена у провадженні щодо кримінальних проступків, нетяжких злочинів та у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.

Санкція частини 2 ст.194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років

Тобто, згідно ст.12 КК України вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів.

З огляду на вказане укладення угоди про примирення в даному випадку буде суперечити нормам Кримінально-процесуального законодавства, тому є необхідність у відмові у її укладенні.

Також, судом встановлено, що вказана справа підсудна Ленінському районному суду м. Кіровограда, підстав для закриття справи або її зупинення немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України судом не встановлено.

За таких обставин, суд вважає, що є всі правові підстави призначити по даному кримінальному провадженню судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Окрім того, в підготовчому судовому засіданні прокурором надано письмове клопотання, у якому останній просив продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, з огляду на те, що на даний час ризики встановлені раніше, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КК України, не зменшилися та продовжують існувати.

Захисник, думку якого підтримав обвинувачений та потерпіла, вказала, що є необхідність зміни запобіжного заходу на більш м`який, оскільки підстави для тримання під вартою відсутні.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надане клопотання та матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для справи; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Положення ст.183 КПК України визначають, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

26.02.2024 слідчим суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою із правом внесення застави, до 11 год. 20 хв. 22.04.2024. Надалі вказаний запобіжний захід був продовжений.

При вирішенні даного питання, судом враховано, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, яке у відповідності до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання волі на строк від 3 до 10 років.

Разом з тим, суд приймає до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_6 не працевлаштований, одружений, однак йому інкримінується кримінальне правопорушення вчинене відносно своєї дружини, утриманців не має, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочин проти життя та здоров`я особи. Вказані обставини можуть свідчити про ймовірність переховування від суду.

Також, у кримінальному провадженні під час судового розгляду не допитані свідки та потерпіла, тому перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу, може здійснити вплив на них.

За таких обставин суд прийшов до переконання про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тому, враховуючи зазначене, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе їм запобігти.

З метою виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків, суд вважає доцільним продовжити тримання ОСОБА_6 під вартою строком на 60 днів, тобто до 19 липня 2024 року, включно.

Відповідно до положення ч.5 ст.182, ч.3, ч.4 ст. ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_6 , його особу, суд приходить до висновку про необхідність визначення застави у 80 розмірах прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки визначені цією нормою права.

Керуючись ст.ст. 177, 314-316 КПК України, суд,

постановив:

У затверджені угоди про примирення від 17.05.2024 між потерпілою ОСОБА_4 та обвинуваченим ОСОБА_6 , укладеною у присутності адвоката ОСОБА_5 - відмовити.

Призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000539 від 23.02.2024, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, до судового розгляду.

Судове засідання здійснювати у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Ленінського районного суду м. Кіровограда 29.05.2024 о 11:00 год., з викликом учасників судового провадження згідно реєстру.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою на 60 днів до 19 липня 2024 року, включно.

Копії ухвали направити до ДУ Кропивницький СІ для виконання.

Визначити розмір застави у 80 /вісімдесят/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0000539.

В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, звільнити з-під варти та зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_6 виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування зі свідками та потерпілою у даному кримінальному проваджені.

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_7