Справа № 932/1607/24
Провадження № 1-р/932/8/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашов І.А., за участю секретаря судового засідання Мотуз Я.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 , в якій останній просить роз`яснити ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова І.А. від 27.02.2024 року у справі № 932/1607/24 (провадження № 1-кс-932/527/24) в частині, що стосується зобов`язання внести відомості до ЄРДР за ч. 3 ст. 167 КК України.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.03.2024 року справу передано на розгляд слідчому судді Кондрашову І.А.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Зважаючи на ці положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення ухвали, матеріали вказаного провадження, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд заяви у відсутність осіб, які не з`явились та приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова І.А. від 27 лютого 2024 року у справі № 932/1607/24, провадження № 1-кс/932/527/24 задоволено скаргу ОСОБА_1 , на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 7 Дніпровського районного управління поліції, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язано уповноважену особу ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області вчинити дію передбачену ст. 214 КПК України, а саме внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою гр. ОСОБА_1 від 16.02.2024, ЖЄО № 6107.

Частиною 1 статті 380 КПК України передбачено, що у випадку якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у ОСОБА_1 , як в сторони судового провадження, права на звернення до слідчого судді з заявою про роз`яснення судового рішення.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до п. 18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, ухвалою слідчого судді від 27.02.2024 року, яку заявник просить роз`яснити, за змістом і формою відповідає вимогам КПК України.

Аналізуючи при розгляді заяву про роз`яснення ухвали слідчого судді від 27.02.2024 року зміст останньої, викладено в доступній для розуміння формі, мотиви прийняття такого рішення є доступними для сприйняття, не допускають подвійного тлумачення, в ухвалі містяться посилання на відповідні положення закону, яким керувався слідчий суддя, а резолютивна частина судового рішення містить зрозумілий висновок.

Так, резолютивну частину ухвали, постановленої 27 лютого 2024 року, викладено ясною, зрозумілою літературною мовою з використанням сталої в понятійному сенсі термінологією, яка унеможливлює різне її тлумачення, а саме прийняте рішення по зобов`язання уповноважену особу ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області вчинити дію передбачену ст. 214 КПК України, а саме внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою гр. ОСОБА_1 від 16.02.2024, ЖЄО № 6107. Резолютивна частина зазначеної ухвали відповідає вимогам прохальної частини скарги, зазначені усі конкретні та необхідні відомості для її виконання.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі №202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі N 21-452іп16).

Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію.

При цьому слід зазначити, що суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення саме з метою наступного його виконання.

Разом з цим, посилання заявника на необхідність роз`яснення ухвали в частині зазначення попередньої правової кваліфікації злочину, не є належною підставою для роз`яснення судового рішення та не може бути реалізовано судом в порядку процедури ст.380 КПК України, оскільки процесуальний закон не надає повноважень слідчому судді оцінювати заяву про злочин на предмет обґрунтованості, чи наявності ознак кримінального правопорушення, оскільки такі повноваження надані лише слідчому, який буде здійснювати досудове розслідування, ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.

За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що ухвала слідчого судді про зобов`язання орган досудового розслідування вчинити певні дії, містить усі передбачені законом реквізити, викладена цілком чітко та зрозуміло, а тому заяву про її роз`яснення слід залишити без задоволення.

Слідчий суддя вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження, не встановив необхідності роз`яснення судового рішення, оскільки під час судового розгляду заяви встановлено, що ухвала слідчого судді відповідає вимогам статті 372 КПК України, за своїм змістом є зрозумілою, зміст не містить неоднозначного трактування, підстави та мотиви прийняття даного рішення наведені в ухвалі.

Враховуючи викладене, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку про безпідставність заяви про роз`яснення судового рішення та, як наслідок у її задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Керуючись ст. ст. 9, 369, 380 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволені заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ