Ухвала

Іменем України

13 травня 2024 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 (дистанційно)

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження №0000023 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у м. Краматорськ Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.307 КК України -

встановив:

10 травня 2024 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 05 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.307 КК України, де обвинуваченому на досудовому розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Того ж дня поточного року ухвалою судді обвинувальний акт призначений до попереднього розгляду.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за необхідне призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у відповідності до ч. 1 ст. 31, п. 5 ч. 3 ст.314 КПК України з викликом зазначених прокурором осіб, так як обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, справа підсудна Дніпропетровському районному суду Дніпропетровської області, підстав для її закриття або зупинення не має, та не має підстав для його повернення прокурору, також посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду, та не заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 не заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду. Однак просила суд застосувати відносно її підзахисного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки ризики вказані прокурором не обґрунтовані та її підзахисний не має на мені переховуватися від суду. А в подальшому має намір вступити до ЗСУ. Також просила розглянути питання щодо визначення застави.

Заслухавши клопотання сторін, дослідивши обвинувальний акт (з додатками) суд приходить до наступного висновку.

Кримінальне провадження відповідно до ст.31, ст.32 КПК України підсудне Дніпропетровському районному суду і підлягає одноособовому судовому розгляду.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8 ч.1 або ч.2 ст.284 КПК України або зупинення провадження, суд не вбачає.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимог процесуального закону, підстави для повернення відсутні.

За таких обставин, за відсутності обмежень, передбачених ст.27 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність призначення обвинувального акту до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за участю сторін.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За приписом ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів дізнання та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Враховуючи, що дія запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, спливає, виходячи з мети і підстав застосування запобіжного заходу та з урахуванням ризиків, що були підставою для обрання такого запобіжного заходу під час досудового розслідування, які не відпали і не зменшилися, суд вважає необхідним продовжити аналогічний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ще на 60 днів.

Враховуючи викладене клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Виходячи з п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Розглядаючи питання щодо обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі: середній вік та нормальний стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки за місцем мешкання; майновий стан; відсутність повідомлень про підозру у інших кримінальних провадженнях, приходжу до висновку про можливість визначення обвинуваченому розміру застави.

Відповідно до ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану …обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання …обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та є можливим за приписами п. 3 ч. 5 ст.182 КПК України, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не є завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього визначені обов`язки.

На підставі вищевказаного, та керуючись ст.ст. 177, 314, 315, 331, 350 КПК України, суд

ухвалив:

Обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000023 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.307 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 17 травня 2024 року о 14.55 годині, резервними днями визначити: 01 липня 2024 року о 14.20 годині.

Справу розглядати за обов`язковою участю прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 11 липня 2024 року.

Одночасно обрати ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 121 120,00 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять гривень) яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на обвинуваченого у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1) прибувати до суду із встановленою періодичністю або за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження;

2) повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання;

3) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом, зокрема обмежитись у спілкуванні зі свідками по кримінальному провадженню.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Термін дії обов`язків, покладених суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі відділу ВСП.

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити обвинуваченій і прокурору, направити начальнику СІЗО.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1