Справа №:755/1018/24
Провадження №: 1-кс/755/1711/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" травня 2024 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002227 від 20.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 303 КК України,

в с т а н о в и л а :

слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчої судді з клопотання про накладення арешту на вилучене 03.05.2024 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , майно, а саме: мобільний телефон Iphone X з сім-карткою Лайфселл, що упаковано в спец-пакет ICR0096166; зіп-пакети із залишками порошкоподібної речовини білого кольору в кількості 81 шт., що упаковано в спец-пакет ICR0096165; банківські картки на ім`я ОСОБА_5 «Монобанк»№ НОМЕР_1 , «Приват банк» № НОМЕР_2 , «Сенс Банк» № НОМЕР_3 , що упаковано в спец-пакет ICR0096164 з метою збереження речових доказів.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на те, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0002227 від 20.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 303 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території м. Києва та інших регіонів України здійснює протиправну діяльність група осіб, які займаються виготовленням, розповсюдженням, збутом продукції порнографічного характеру та систематично з корисливих мотивів вчинюють дії по забезпеченню заняття проституцією іншими особами, тобто займаються сутенерством, під виглядом функціонування в мережі Інтернет ескорт агенства на веб-ресурсі ІНФОРМАЦІЯ_1

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 , в порушення вимог Закону України «Про захист суспільної моралі», у відповідності до статті 2 якого виробництво та обіг у будь-якій формі продукції порнографічного характеру в Україні забороняються, виник злочинний умисел на виготовлення та збут зображень порнографічного характеру, за попередньою змовою групою осіб, забезпечуючи функціонування в мережі інтернет «ескорт агенства» на веб-ресурсі ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою отримання прибутку та особистого збагачення за рахунок даної протиправної діяльності.

В свою чергу, у відповідності досягнутих між учасниками домовленостей та розподілених ролей, ОСОБА_5 мала безпосередньо надавати особам, які здійснили оплату, зображення порнографічного характеру, шляхом онлайн зустрічей з клієнтами по відео зв`язку, демонстрації їм під час цього на веб-камеру своїх оголених частин тіла та статевих органів, створення вульгарних сцен імітування статевого акту, тощо, тобто здійснювати дії з виготовлення та збуту зображень порнографічного характеру.

В обов`язки інших невстановлених на цей час осіб, які виконували ролі адміністраторів з функціонування веб-ресурсу ІНФОРМАЦІЯ_1 та Telegram-каналу з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з ім`ям користувача « ОСОБА_6 », входило створення та розміщення відповідної анкети дівчини на сайті в мережі Інтернет, рекламування її зображень порнографічного характеру, пошук осіб, які бажають отримати такі зображення та організація проведення їх відео-онлайн зустрічей з ОСОБА_5 , шляхом листування в месенджерах з приводу умов надання платних зображень порнографічного характеру на замовлення, отримання від клієнтів оплати за вказані послуги на підконтрольні криптогаманці та банківські рахунки, здійснення подальшого контактування через програму «Skype» клієнта та ОСОБА_5 між собою, після чого розподіл грошових коштів, здобутих злочинним шляхом, між учасниками.

Під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, проведено негласні слідчі (розшукові) дії, а саме: контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, в ході чого ОСОБА_7 (особа щодо якої застосовано заходи безпеки) 28.08.2023 з метою отримання онлайн зображень порнографічного характеру на сайті ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснив перехід за посиланням на Telegram-канал з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з ім`ям користувача « ОСОБА_6 ». В ході листування з особою, яка виконувала роль адміністратора цього каналу, ОСОБА_7 домовився про організацію онлайн зустрічі 29.08.2023 з обраною дівчиною під псевдонімом « ОСОБА_8 », за грошову винагороду в розмірі 80 USDT шляхом переказу на надісланий криптогаманець НОМЕР_6.

В подальшому, ОСОБА_7 , з метою поповнення 80 USDT на криптогаманець НОМЕР_6 зайшов на веб ресурс ІНФОРМАЦІЯ_3 «онлайн обмінник» та заповнивши відповідну форму вказавши 80 USDT отримав суму яку потрібно оплатити, а саме 3256 гривень, 20 копійок, перерахувавши вказану суму на банківську картку НОМЕР_4 . Після цього, 28.08.2023 ОСОБА_7 через термінал самообслуговування оплатив на раніше зазначену банківську картку грошові кошти у сумі 3256 грн 20 коп., що стало підтвердженням зарахування 80 USDT на криптогаманець НОМЕР_6.

Після здійснення оплати на вказаний криптогаманець, кошти з якого в подальшому виведені на користь невстановлених на цей час осіб, причетних до організації та забезпечення протиправної діяльності, ОСОБА_7 в месенджері надано пароль « НОМЕР_5 » для відкриття та перегляду реальних фотозображень вже оплаченої дівчини на сайті ІНФОРМАЦІЯ_1 та надіслано ID live:.cide.НОМЕР_7 для підключення по відео зв`язку в програмі «Skype» та подальшого надання ОСОБА_5 . онлайн послуг порнографічного характеру.

Так, 29.08.2023 приблизно о 20 год 00 хв, ОСОБА_5 під час спілкування через програму «Skype» по відео зв`язку з ОСОБА_7 , який знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила дії, які полягали у вульгарно натуралістичній, непристойній демонстрації геніталій, мастурбації, інших антиетичних сцен, які не відповідають моральним критеріям, тобто здійснила виготовлення та збут зображення порнографічного характеру, за попередньою змовою групою осіб.

За результатами проведення негласної слідчої розшукової дії, зафіксовано та збережено відеозапис зазначених дій, виконаних ОСОБА_5 , на флеш-накопичувач «Lexar» 8 GB інв. № 1/1498нт-23, відеофайл «00004.MTS», який у відповідності висновку експерта № СЕ-19/111-23/56096-МЗ від 20.10.2022 відноситься до порнографії.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, тобто у виготовленні та збуті зображень порнографічного характеру, за попередньою змовою групою осіб.

Під час проведення санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон Iphone X з сім-карткою Лайфселл, що упаковано в спец-пакет ICR0096166; зіп-пакети із залишками порошкоподібної речовини білого кольору в кількості 81 шт., що упаковано в спец-пакет ICR0096165; банківські картки на ім`я ОСОБА_5 «Монобанк»№ НОМЕР_1 , «Приват банк» № НОМЕР_2 , «Сенс Банк» № НОМЕР_3 , що упаковано в спец-пакет ICR0096164.

03.05.2024 вище зазначені предмети постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, в порядку ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами, так як фактично містять на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення та можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий звернувся з клопотанням про арешт майна.

Окрім цього, просить суд поновити строк на подачу даного клопотання, оскільки таке клопотання подається після строку, визначеному у ч. 5 ст. 171 КПК України в зв`язку з проведенням великої кількості слідчих дій, а саме проведення одночасно 10 обшуків у кримінальному провадженні, а строк у 48 годин сплив у вихідний та святковий день, а саме 05.05.2024 (неділя).

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна - ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

З огляду на положення ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідча суддя, ознайомившись з клопотанням, дослідивши матеріали, яким воно обґрунтовується, дійшла такого висновку.

03.05.2024, на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17.04.2024, проведено обшук у приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , яка згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно в гуртожитку блочного типу належить на праві приватної часткової власності ОСОБА_9 , під час якого виявлено та вилучено майно, а саме: мобільний телефон Iphone X з сім-карткою Лайфселл, що упаковано в спец-пакет ICR0096166; зіп-пакети із залишками порошкоподібної речовини білого кольору в кількості 81 шт., що упаковано в спец-пакет ICR0096165;банківські картки на ім`я ОСОБА_5 «Монобанк» № НОМЕР_1 , «Приват банк» № НОМЕР_2 , «Сенс Банк» № НОМЕР_3 , що упаковано в спец-пакет ICR0096164.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно частини другої вказаної статті КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 03.05.2024, вилучене 03.05.2024 під час обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: мобільний телефон Iphone X з сім-карткою Лайфселл, що упаковано в спец-пакет ICR0096166; зіп-пакети із залишками порошкоподібної речовини білого кольору в кількості 81 шт., що упаковано в спец-пакет ICR0096165; банківські картки на ім`я ОСОБА_5 «Монобанк» № НОМЕР_1 , «Приват банк» № НОМЕР_2 , «Сенс Банк» № НОМЕР_3 , що упаковано в спец-пакет ICR0096164 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002227 від 20.06.2023.

У судовому засіданні слідчою суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна, а також враховуючи необхідність збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, тому підлягає задоволенню.

Стаття 41 Конституції України гарантує, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності і право приватної власності є непорушним.

Аналогічні гарантії захисту права власності містяться у статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод 1950 року, згідно якого ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy), заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії», заява № 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

У своєму рішенні від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України» заява № 19336/04 п. 168, Європейський суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. The United Kingdom), п. 50, Series A № 98).

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Найменш обтяжливим способом арешту майна за даних обставин є заборона використання, розпорядження, відчуження майна.

Взявши до уваги вищевикладене, кваліфікацію кримінального правопорушення за фактами вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягаєзадоволенню.

Окрім цього, слідчим заявлено клопотання про поновлення строків на подачу клопотання про арешт майна, яке мотивує тим, що в зв`язку з проведенням великої кількості слідчих дій, а саме проведення одночасно 10 обшуків у кримінальному провадженні, а строк у 48 годин сплив у вихідний та святковий день, а саме 05.05.2024 року (неділя).

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Зважаючи на викладені слідчим обставини, слідча суддя приходить до висновку, що строк на подачу клопотання про арешт майна був пропущений з поважних причин, а відтак підлягає поновленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

поновити строк на подачу клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002227 від 20.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 303 КК України.

Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002227 від 20.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 303 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 03.05.2024 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , майно, а саме: мобільний телефон Iphone X з сім-карткою Лайфселл, що упаковано в спец-пакет ICR0096166; зіп-пакети із залишками порошкоподібної речовини білого кольору в кількості 81 шт., що упаковано в спец-пакет ICR0096165; банківські картки на ім`я ОСОБА_5 «Монобанк» № НОМЕР_1 , «Приват банк» № НОМЕР_2 , «Сенс Банк» № НОМЕР_3 , що упаковано в спец-пакет ICR0096164 шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження вказаного майна.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя: ОСОБА_1