Провадження № 1-кс/761/7699/2024
У Х В А Л А

Іменем України

29 березня 2024 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000330 від 19.03.2024

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000330 від 19.03.2024 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу приблизно 2022 по теперішній час невстановлена особа вчиняла розпусні дії інтелектуального та фізичного характеру відносно малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході досудового розслідування допитано законного представника малолітньої потерпілої ОСОБА_4 батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в ході допиту повідомив, що з 14.03.2024 року перебуваючи вдома разом з дружиною та дітьми, переглядаючи мобільний телефон малолітньої ОСОБА_4 виявили в телефоні відкритий месенджер «Telegram», та чат, який був закріплений з контактом під назвою «Mylove», з фото на аватарці у вигляді аніме, і відкривши листування та почали читати повідомлення, які мали зміст порнографічного характеру. В подальшому, переглядаючи фото та відео які знаходились в медіа, де на вказаних медіа були фото та відео на яких була зображена малолітня донька ОСОБА_6 в оголеному вигляді, та демонструвала свої оголені статеві органи, та контексті вказаного листування вона спілкувалась з чоловіком на ім`я ОСОБА_7 , і вказаний чоловік надсилав та просив скидати вказані фото та відео з оголеними частинами тіла з обличчям. Далі на другому телефоні доньки ОСОБА_6 виявили такий же чат в месенджері «Telegram», який був закріплений з контактом під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », з фото на аватарціу вигляді аніме, відкриваючи додаткову інформацію про контакт наявний мобільний номер « НОМЕР_1 », та знову почали читати листування і помітили, що це одна і та ж особа, з якою Ніколь переписується протягом 2 (двох) років, точної дати немає.

Органом досудового розслідування вживалися заходи, спрямовані на встановлення фактичних обставин вчинення злочину та особи злочинця.

Вищеописані протиправні дії на даний час кваліфікуються як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 156 КК України є тяжким.

Так, 19.03.2024у службовому кабінеті №510, що за адресою: АДРЕСА_1 , за участю законного представника малолітньої потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , було проведено огляд, в ході якого останній добровільно надав для вилучення мобільні телефони, якими користується його малолітня донька ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 9A, блакитно-рожевого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , без сім-карти, пароля на телефоні немає, та мобільний телефон марки Xiaomi моделі 11TPro, блакитно-рожевого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-картою оператора Лайф НОМЕР_6 , пароля на телефоні немає, та вказані телефони поміщено до спец. пакету НПУ №KIV1138394.

Крім цього, 19.03.2024було винесено постанову про визнання вищезазначених предметів речовими доказами.

Метою накладення арешту на майно, є необхідність збереження речових доказів та інформації, що на них зберігається, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження.

Враховуючи викладене прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вищевказане майно.

Прокурор та власник майна просили проводити розгляд клопотання без їхньої участі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки воно зберегло на собі його сліди та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 9A, блакитно-рожевого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , без сім-карти, , та мобільний телефон марки Xiaomi моделі 11TPro, блакитно-рожевого кольору, IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-картою оператора Лайф НОМЕР_6 , які було вилучено слідчим СУ ГУНП у м.Києвіпід час проведення огляду за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, службовий кабінет №510.

Встановити заборону користування, розпоряджання та відчуження вищевказаного майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1