Номер провадження: 11-сс/813/491/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 та захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 27.02.2024 у к/п № 00000275 від 08.08.2023 відносно:

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Велика Михайлівка Одеської обл., громадянки України, не заміжньої, не працюючої, інваліда ІІ групи, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимої

- підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби до 21.04.2024

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді було відмовлено у задоволенні клопотання слідчого 2 СВ (з дислокацією в м.Одесі) ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_9 та був застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби до 21.04.2024 із покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Мотивуючи ухвалу, слідчий суддя констатував, що стороною обвинувачення доведена обґрунтованість підозри та наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, однак з урахуванням особи підозрюваної та наявності у неї постійного місця реєстрації та проживання, інвалідності, відсутності судимості, тобто з урахуванням міцності її соціальних зв`язків, слідчий суддя прийшов до висновку про те, що запобіжний захід у виді домашнього арешту буде достатнім для запобігання ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає скасуванню через неповноту судового розгляду, оскільки були недосліджені обставини, з`ясування яких має істотне значення, що призвело до ухвалення незаконного, необґрунтованого рішення з огляду на наступні обставини:

- підозрювана ОСОБА_7 вважає підозру у вчиненні злочину необґрунтованою, оскільки докази додані до матеріалів підозри можуть свідчити лише про те, що було вчинено дисциплінарний проступок - прогул, за який передбачена дисциплінарна відповідальність у виді догани або звільнення. Кримінальне провадження, в рамках якого здійснюється досудове розслідування базується не на фактах кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а на трудовому спорі. Окрім того, ОСОБА_7 не є суб`єктом вказаного злочину, оскільки займаючи посаду державного службовця, вона не була наділена повноваженнями приймати організаційно-розпорядчі рішення щодо здійснення будь-яких розрахунків або розпорядження майном у ГУНП в Одеській обл.

- підозрювана ОСОБА_7 була відсутня на роботі 369 робочих днів, а отже вона не могла мати тісних соціальні зв`язки з колегами та не міг виникнути ризик впливу на колишніх колег, які виступають у якості свідків.

- ухвала слідчого судді фактично обмежує положення ч.1 ст.3, ст.27 Конституції України, зобов`язання знаходитися у нічний період доби у приміщенні під час повітряної тривого є порушенням державою свого обов`язку захищати життя людей.

- підозрювана ОСОБА_7 утримує непрацездатну матір, відповідно їй необхідно постійно відвідувати матір, доглядати за нею та допомагати у побутових справах.

За таких обставин, захисник ОСОБА_8 просила скасувати ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 27.02.2024 та постановити нову ухвалу, якою у застосуванні відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908 400 грн - відмовити.

У судовому засіданні апеляційного суду захисник та підозрювана підтримали апеляційну скаргу у повному обсязі та просили її задовольнити, натомість прокурор заперечував проти її задоволення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд приходить до висновків про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ої інстанції в межах апеляційної скарги.

Разом з тим, ч. 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» колегія суддів застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), як джерело права.

Так, відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява №42310/04, суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Надаючи оцінку доводам захисника відносно того, що додані до матеріалів підозри можуть свідчити лише про те, що було вчинено дисциплінарний проступок - прогул, за який передбачена дисциплінарна відповідальність у виді догани або звільнення, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Як вбачається із клопотання слідчого, ОСОБА_7 у період часу з квітня 2016 по лютий 2020 перебувала на посадах юриста та юрисконсульта Одеського національного медичного університету. За час роботи в ОНМУ ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , яка перебувала на посаді головного бухгалтера бухгалтерії ОНМУ познайомилися та підтримували зв`язки. Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Одеській обл. №47 від 15.02.2020 ОСОБА_10 призначено начальником управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку - головним бухгалтером ГУНП в Одеській обл.

У подальшому, ОСОБА_10 запропонувала ОСОБА_7 працевлаштуватися до очолюваного нею управління та бути у її безпосередньому підпорядкуванні з метою отримання більшої заробітної плати у порівнянні з ОНМУ, розуміючи, що ОСОБА_7 фактично виконувати свої обов`язки не буде.

На підставі заяв ОСОБА_7 та подання ОСОБА_10 наказом ГУНП в Одеській обл. ОСОБА_7 було призначено на посаду спеціаліста УФЗБО ГУНП в Одеській обл. зі встановленням посадового окладу у розмірі 4666 грн. на надбавкою у розмірі 20 %.

Згодом, наказом ГУНП в Одеській обл. від 01.10.2020 №1330 о/с ОСОБА_7 призначено на посаду завідувача сектору інформатизації та аналітичного супроводження бюджетного процесу УФЗБО ГУНП в Одеській обл. зі встановленням посадового окладу у розмірі 6300 грн. та надбавкою у розмірі 176,48 %.

Всупереч Правилам внутрішнього трудового розпорядку ГУНП в Одеській обл. ОСОБА_7 з 05.10.2020 по 03.07.2023 буда відсутня на робочому місці 369 робочих днів, водночас у ГУНП в Одеській обл. відсутні накази, якими було б передбачено виконання ОСОБА_7 службових обов`язків дистанційно або віддалено. Окрім того, у вищевказаний період ОСОБА_7 перебувала 101 день з порушенням «Правил внутрішнього службового розпорядку в ГУНП в Одеській обл.».

Окрім того, за весь період перебування на посадах в УФЗБО не надала заяву на підключення до інформаційно-комунікаційної системи «Автоматизована система обліку та управління господарськими процесам Національної поліції України, ІТС «АСОУ», доступ до якої необхідний працівникам УФЗБО ГУНП в Одеській обл. для виконання своїх посадових обов`язків.

Водночас, ОСОБА_7 за весь період перебування на посаді не отримувала на виконання жодних доручень, контролів, завдань, кореспонденції та фактично не виконувала будь-яких службових обов`язків, отримуючи увесь період заробітну плату, надбавки та інші види виплат та відповідно до висновку експерта ОСОБА_7 на її банківський рахунок з 10.03.2020 по 04.07.2023 отримала 985 041, 22 грн., що відповідно до примітки ч.4 ст. 185 КК України є особливо великим розміром.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується повідомленням заступника начальника ГУНП в Одеській обл. про виявлення ознак вчинення кримінального правопорушення, висновком дисциплінарної комісії, висновком комп`ютерної технічної експертизи службового комп`ютера, який був закріплений за ОСОБА_7 , протоколом огляду речей і документів, висновком економічної експертизи, протоколами НСРД, протоколами допиту свідків.

Відтак, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді відносно того, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_7 із вчиненням злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадження з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження.

Що стосується посилання захисника відносно того, що ОСОБА_7 не є суб`єктом вказаного злочину, апеляційний суд зауважує, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Колегія суддів зауважує, об`єктивна сторона інкримінованого ОСОБА_7 злочину полягає не у відсутності на робочому місці, а у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Що стосується наявності ризиків у вказаному провадження, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді, в даному кримінальному провадженні має місце доведений прокурором та слідчим ризик того, що підозрювана ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків та потерпілих.

Доводи захисника відносно того, що ОСОБА_7 була відсутня на роботі 369 робочих днів, а отже вона не могла мати тісних соціальні зв`язки з колегами апеляційний суд вважає непереконливими, оскільки відсутність ОСОБА_7 на робочому місці жодним чином не спростовує її обізнаність із анкетними даними свідків та виключає підтримання із ними зв`язків.

Посилання захисту відносно того, що підозрювана ОСОБА_7 утримує непрацездатну матір, відповідно їй необхідно постійно її відвідувати, доглядати за нею та допомагати у побутових справах, апеляційний суд зауважує, що запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту жодним чином не перешкоджає підозрюваній доглядати за своєю матір`ю.

Апеляційний суд додатково зауважує, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Більш того, запобіжний захід застосований до ОСОБА_7 на визначений строк, а питання доцільності продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту буде перевірена слідчим суддею через нетривалий час.

Окрім того, з огляду на те, що відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю та з урахування запровадження на території України воєнного стану через вторгнення рф на територію України, залишення місця проживання у період повітряної тривоги з метою проходження до укриття не буде свідчити про порушення підозрюваною покладених на нею слідчим суддею обов`язків, а буде мати ознаки крайньої необхідності.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, апеляційним судом не встановлено.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 3 ст. 407КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що підстав для задоволення апеляційної скарги захисника немає, оскільки слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що стосовно підозрюваної ОСОБА_7 необхідно застосувати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, який здатен забезпечити її належну процесуальну поведінку, тому ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 24, 177, 178, 182, 183, 194, 370, 404, 405, 407, 409, 412, 422, 532 КПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 27.02.2024 якою в межах к/п № 00000275 від 08.08.2023 відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби строком до 21.04.2024 - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді апеляційного суду Одеської області

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4