Провадження № 1-р/761/26/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 05.08.2019 року, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000051 від 05.08.2019 року, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , в порядку ст.380 КПК України щодо роз`яснення змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 07.02.2024 року у справі №761/43656/23.

Судове засідання з розгляду вказаної заяви було призначено на 28.03.2024 року, яке було відкладено за клопотанням прокурора для повідомлення учасників справи.

В судовому засіданні 17.04.2024 року прокурор підтримав заяву про роз`яснення судового рішення та просив задовольнити її вимоги. Вказав, що зміст мотивувальної частини ухвали є незрозумілим та містить суперечності.

Присутні у судовому засіданні підозрювані заперечували проти задоволення вимог заяви, оскільки вважають судове рішення вмотивованим та зрозумілим для сторін кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_5 звернув увагу на ту обставину, що понад дев`ять місяців не виконується судове рішення щодо завершення досудового розсідування. Зауважив, що прокурор зловживає процесуальними правами, оскільки постійно подає заяви про роз`яснення судового рішення, відповідно їх оскаржує, а також оскаржує судові рішення, які взагалі не підлягають оскарженню. У випадку, якщо слідчий суддя дійде до висновку щодо зловживання прокурором процесуальними правами, просив повернутися до питання щодо постановлення окремої ухвали на адресу Генерального прокурора про вчинення прокурором кримінального правопорушення щодо умисного невиконання судового рішення.

Підозрюваний ОСОБА_4 звернув увагу, що його безпідставно оголошено у розшук, а також просив прокурора направити до суду обвинувальний акт та вручити його стороні захисту.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про розгляд заяви у встановленому КПК України порядку.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора та підозрюваних, проаналізувавши зміст заяви прокурора, ретельно вивчивши та дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку про відмову у задоволенні вимог заяви, з огляду на наступне.

Статтею 380 КПК України встановлені підстави та порядок роз`яснення судового рішення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

Механізм, визначений у ст.380 КПКУкраїни, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, порушує питання про внесення змін або нових даних у судове рішення.

Велика Палати Верховного Суду в ухвалі від 08.08.2019 року у справі № 202/4467/14-к вказала, що роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13.07.2016 р. у справі № 21-452іп16).

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 07.02.2024 року справа №761/43656/23 було відмовлено у задоволенні вимог клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за №0000051 від 05.08.2019 року.

Як вбачається з матеріалів заяви, прокурор вважає зміст зазначеного вище судового незрозумілим, а тому просить слідчого суддю його роз`яснити, зазначивши:

- на підставі яких норм КПК України та з урахуванням яких доказів судом зроблено висновок про початок п`ятиденного строку, передбаченого ч. 7 ст. 295-1 КПК України, саме з 02.11.2019, якщо слідчим суддею прийнято рішення про відмову у продовженні строку досудового розслідування у кримінальному провадженні 07.11.2019;

- ??на підставі яких норм КПК України прокурор зобов?язаний в п?ятиденний термін від дня прийняття слідчим суддею ухвали про відмову у продовженні строку досудового розслідування виконати всі дії (всі три етапи), передбачені параграфом 3 Глави 24 КПК України, якщо ним 07.11.2019 прийнято рішення про звернення до суду з обвинувальним актом і розпочато перший етап такого звернення - відкрито матеріали кримінального провадження стороні захисту (ст. 290 КПК України);

- ??на підставі яких норм КПК України та об?єктивно з?ясованих обставин, підтверджених доказами, судом зроблено висновки щодо відсутності підстав для встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та відсутності перешкод для звернення до суду із обвинувальним актом без ознайомлення сторони захисту із такими матеріалами, якщо надання доступу до матеріалів кримінального провадження є обов?язком прокурора та має здійснюватися окремо підозрюваному і окремо захиснику, в усіх підозрюваних є захисники, які не відмовлялися від ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, та які упродовж тривалого часу умисно не виконують вимоги ст. 290 КПК України;

- ??положення закону та мотиви, якими керувався суд, в частині права учасників кримінального провадження на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, враховуючи наявність суперечностей в ухвалі щодо визнання цього права абсолютним та неабсолютним;

- на підставі яких норм КПК України судом зроблено висновок про правомірність звернення до суду з обвинувальним актом без ознайомлення стороною захисту із матеріалами досудового розслідування.

Так, поданням відповідної заяви прокурор фактично порушує питання про внесення змін та нових даних у судове рішення, просить слідчого суддю додатково мотивувати правові підстави, з урахуваннням яких слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні його клопотання про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за №0000051 від 05.08.2019 року.

Слідчий суддя зауважує, що ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду міста Києва від 09.07.2021 року та 07.07.2023 року було відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000051 від 05.08.2019 року, при цьому, зміст вказаних ухвал для прокурора не потребував роз`яснень, хоча їх мотивувальна частина, зокрема, посилання на норми процесуального права та відповідна аргументація кореспондується з мотивувальною частиною ухвали від 07.02.2024 року, що як наслідок ставить під сумнів мету звернення прокурора з даною заявою.

Принагідно зауважити, що подання відповідної заяви про роз`яснення рішення з метою розшуку підозрюваних, висловлення незгоди з мотивами слідчого судді чи примушування до додаткового вмотивування процесуального рішення є недопустимим, оскільки суперечить основним принципам та завданням кримінального судочинства та меті інституту роз`яснення.

Зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 07.02.2024 року вбачається, що судове рішення є цілком зрозумілим для сприйняття, оскільки мотивувальна частина викладена зрозумілими реченнями, загальновживаними словами і не містить труднощів для розуміння її точного змісту, містить мотиви, з яких виходив слідчий суддя при її прийнятті, і положення закону, яким він керувався, при вирішенні питання щодо наявності правових підстав для встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, внесеному до ЄРДР за №0000051 від 05.08.2019 року.

Слідчий суддя наголошує, що порушені прокурором у заяві прохання щодо роз`яснень фактично зводяться до розширення мотивів слідчого судді при ухваленні рішення по суті, наведення додаткових процесуальних норм та аргументації, тлумачення висновків Конституційного Суду та Верховного Суду, які були зазначені у мотивувальній частині ухвали, що є недопустимим та не узгоджується із положеннями ст. 380 КПК України. Крім того, слідчим суддею не встановлено обставин, що утруднюють виконання судового рішення.

Оскільки прокурор фактично використовує механізм, визначений у ст.380 КПК України, з метою порушення питання про внесення змін та нових даних у мотивувальну частину ухвали, в даному випадку відсутні правові підстави для задоволення заяви прокурора про роз`яснення ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 07.02.2024 року у справі №761/43656/23.

В свою чергу, слідчий суддя зауважує, що в межах даного судового розгляду може бути розглянуто лише питання щодо наявності підстав для роз`яснення судового рішення, а тому не може бути надана відповідна оцінка щодо умисного невиконання прокурорами у кримінальному провадженні ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.06.2023 року у справі №761/10139/23.

При цьому, питання постановлення окремої ухвали слідчим суддею не врегульовано нормами КПК України та слідчий суддя повторно наголошує увагу, що якщо сторона захисту вбачає в діях прокурорів, які входять до групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, ознаки кримінального правопорушення за ч.2 ст.382 КК України, то остання має можливість звернутися до відповідного органу з заявою про вчинення відповідного злочину.

Керуючись ст. ст. 369, 372, 376, 380, 392 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви старшого прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 від 05.08.2019 року, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення, - відмовити.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді складено 19.04.2024 року.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6