У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.02.2024 Справа №607/3490/24 Провадження №1-кс/607/1063/2024

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 - адвокатаОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тернополі скаргу адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові ОСОБА_5 щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

Скаржник ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із скаргою, у якій просить зобов`язати Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові невідкладно внести відомості про вчинення злочину, які мають ознаки складу злочину передбаченого ч. 5 ст. 426-1 Кримінального кодексу України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , від 22 січня 2024 року про вчинення злочину та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства. В обґрунтування скарги зазначив, що 22.01.2024 звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 Кримінального кодексу України до Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові.

16.01.2024 ОСОБА_3 подав до ІНФОРМАЦІЯ_1 заяву про надання йому відстрочки від мобілізації на підставі п. 10 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію» у зв`язку із наявністю дружини із числа осіб з інвалідністю II групи. В подальшому, ОСОБА_3 видано повістку на відправку та вказано з`явитись 22.01.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , всупереч наявної у ОСОБА_3 підстави для відстрочки від мобілізації. 17.01.2024 представником ОСОБА_3 - адвокаткою ОСОБА_6 подано адвокатський запит до ІНФОРМАЦІЯ_2 із проханням надати інформацію про розгляд заяви ОСОБА_3 стосовно надання йому відстрочки, а також копії мобілізаційного розпорядження, у випадку його видачі. 22.01.2024 ОСОБА_3 спільно із представником з`явились до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою отримання інформації про розгляд заяви про надання відстрочки від мобілізації та отримання відповіді на адвокатський запит. Однак, представника ОСОБА_3 до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 не допустили, обмежуючи право ОСОБА_3 на отримання правової допомоги у вигляді представництва в органах державної влади, без пояснення причини такого обмеження права. За даним фактом представником ОСОБА_3 здійснено виклик на гарячу лінію «102» та подано заяву до Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області. В подальшому, ОСОБА_3 , без супроводу його представника, доставлено до кабінету начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , вручено відповідь на його заяву, в якій ОСОБА_3 відмовлено у наданні відстрочки від мобілізації. Свою відмову, начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 мотивував тим, що відповідно до Алгоритму реалізації змін до Закону України «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію» розробленого Генеральним штабом Збройних Сил України, ОСОБА_3 не надав документів, які б підтверджували відсутність інших працездатних осіб, які мають обов`язок щодо утримування його дружини.

Представник скаржника зазначає, що системний аналіз норм Сімейного кодексу України свідчить про те, що у випадку реєстрації шлюбу, єдиною особою, яка має обов`язок утримання іншого із подружжя, в даному випадку дружину, є чоловік - ОСОБА_3 . На підтвердження свого права на відстрочку від мобілізації ОСОБА_3 до ІНФОРМАЦІЯ_2 подано наступні документи: копія паспортних даних ОСОБА_3 , копія паспортних даних дружини, копія свідоцтва про шлюб, копія довідки до акта огляду МСЕК дружини, копія посвідчення дружини. Разом із тим, посилання начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 на Алгоритм реалізації змін до Закону України «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію» розробленого Генеральним штабом Збройних Сил України є неправомірним та недоцільним, у зв`язку із не зрозумілою правовою природою вказаного документу, який не має вищої юридичної сили, аніж Сімейний кодекс України. Проте, начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 , реалізовуючи свій злочинний умисел, тобто здійснюючи дії, які виходять за межі його повноважень, направив ОСОБА_3 одразу із приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 , без базових речей гігієни та побуту, до ІНФОРМАЦІЯ_3 для проходження навчання та подальшого несення військової служби.

Вчинені злочинні дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 заподіяли істотну шкоду ОСОБА_3 , що виражається в обмеженні його законодавчо визначених прав на отримання відстрочки від мобілізації, у зв`язку із тяжким захворюванням його дружини, яка є особою із числа осіб з інвалідністю II групи. У відповідь на вказану заяву на адресу представника ОСОБА_3 направлено відповідь із Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові, у якій вказано що у ній не відображено достатніх підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Дана відповідь датується 30 січня 2024 року та направлена на адресу представника ОСОБА_3 07 лютого 2024 року, що підтверджується поштовим конвертом.

Скаржник вважає, що всупереч ст. 214 КПК України, Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові допущено бездіяльність та відомості, викладені в заяві повинні негайно, але не пізніше 24 години після подання заяви бути внесені до ЄРДР.

У судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 підтримала вимоги скарги, просила її задовольнити, вказавши, що на час розгляду скарги відомості до ЄРДР не внесені.

У судове засіданні представник Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові не з`явився, проте подав письмові заперечення у яких просив відмовити у задоволенні скарги з наступних підстав.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до поданої заяви від 22.01.2024, яка надійшла на адресу ТУ ДБР у м. Львові 23.01.2024 за вх. № 2291зкп-24/л, адвокат ОСОБА_4 висловлює незгоду щодо дій начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 , які полягали у відмові ОСОБА_3 надати відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації та направленні останнього для проходження навчання до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Диспозицією статті 426-1 КК України передбачено, перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень, тобто умисне вчинення дій, які явно виходять за межі наданих цій особі прав чи повноважень, крім передбачених частиною другою цієї статті, якщо ці дії заподіяли істотну шкоду та інші додаткові кваліфікуючі ознаки передбачені ч.ч.1-5. З об`єктивної сторони перевищення влади чи службових повноважень характеризується діянням, наслідками і причинним зв`язком між ними, при цьому діяння може проявитися тільки в діях, які виражаються у таких формах: застосування нестатутних заходів впливу щодо підлеглого; перевищення дисциплінарної влади; застосування насильства щодо підлеглого (ч. 2 ст. 426 1); інше перевищення влади чи службових повноважень (ч. 1 ст. 426-1). Відповідно до примітки 2 до ст. 425 КК України - у статтях 425, 426 та 426-1 цього Кодексу істотною шкодою, якщо вона полягає у заподіянні матеріальних збитків, вважається шкода, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, а тяжкими наслідками за тієї самої умови вважається шкода, яка в п`ятсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Підставами для визнання протиправними дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. Таким чином, для наявності в діях особи ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України, наявність завдання істотної шкоди або тяжких наслідків.

Водночас, з отриманої заяви не вбачається жодних об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення протиправного діяння службовою особою, оскільки відомості, викладені у заяві не містять об`єктивних даних, в яких зазначалося б про вчинення суспільно небезпечного діяння (злочину).

Разом з тим, законодавцем визначено адміністративний порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадової особи, зокрема у частині відмови від надання відстрочки щодо призову на військову службу під час мобілізації.

Заслухавши пояснення представника скаржника, дослідивши додані до скарги матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 3 ст. 8 Конституції України гарантується звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України.

Відповідно до положень ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді як судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений у ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Так, 22.01.2024 адвокат ОСОБА_4 , яка представляє інтереси ОСОБА_3 , скерувала начальнику Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Львові заяву про вчинення на думку заявника, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 462-1 КК України, а саме перевищення військовою службовою особою влади чи службових повноважень, тобто умисне вчинення дій, які явно виходять за межі наданих цій особі прав чи повноважень, якщо ці дії заподіяли істотну шкоду в умовах воєнного стану або в бойовій обстановці, із проханням внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Встановлено, що вказана заява надійшла на адресу ТУ ДБР у м. Львові 23.01.2024 за вх. № 2291зкп-24/л.

Згідно відповіді ТУ ДБР у м. Львові № 12-41-3253/24 від 30.01.2024, Четвертим слідчим відділом (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові розглянуто вищевказану заяву та з поданої заяви на теперішній час не вбачається жодних об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення протиправного діяння службовою особою, оскільки відомості, викладені у заяві не містять об`єктивних даних, в яких зазначалося б про вчинення суспільно небезпечного діяння (злочину). Разом з тим, заявнику роз`яснено те, що законодавцем визначено адміністративний порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадової особи.

Слідчим суддею встановлено, що станом на день розгляду скарги в суді, відомості згідно поданої адвокатом ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_3 заяви від 22.01.2024 внесені до ЄРДР не були.

Разом з тим вимоги ст. 214 КПК України зобов`язують слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Вказаний обов`язок слідчого або прокурора не вимагає від цих суб`єктів оцінки поданої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення, а зобов`язує невідкладно внести відомості до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якими відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

На думку слідчого судді, у заяві адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 від 22.01.2024 вказано на можливі наявні ознаки складу кримінального правопорушення, що зобов`язує уповноважену особу невідкладно внести відомості до ЄРДР.

За таких обставин доводи представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_8 про порушення органом досудового розслідування вимог ст. 214 КПК України є обґрунтованими, позаяк відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про яке зазначено у заяві від 22.01.2024, до ЄРДР не внесені.

Відтак слідчий суддя дійшов висновку, що вказана скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові ОСОБА_5 щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, згідно заяви від 22.01.2024, поданої представником заявника ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_8 ..

Копію ухвали направити до Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Тернополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Львові,для виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської областіОСОБА_1