Справа № 331/2298/24
Провадження № 1-кп/331/467/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд міста Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши у залі суду у м. Запоріжжя підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 08.02.2024 року, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, українця, громадянина України, який має середню-спеціальну освіту, не одруженого, який на утриманні малолітніх дітей не має, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, розглянувши клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було заявлене клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідно до положення п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення. Зауважила, що будь-який інший запобіжний захід не зможе гарантувати належної поведінки обвинуваченого з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 .. Також просила звернути увагу на анкетні дані обвинуваченого, який ніде не працює, соціальних зв`язків не має.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, судом повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила, у зв`язку із тим, що клопотання щодо продовження дії запобіжного заходу розглядається невідкладно, суд вважає за можливе розглянути клопотання прокурора без її участі.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, вказав, що він проживає за зареєстрованим місцем проживання, фактично він є власником цього житла, однак не встиг оформити спадщину. Не заперечував обґрунтованості підозри. Просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Зазначив, що бажає оформити спадщину на цю квартиру, перебуваючи в місцях попереднього ув`язнення цього не зможе зробити.

Захисник проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, вказав на необґрунтованість ризиків, зазначених прокурором, а саме, посилався на той факт, що прокурором до клопотання не додано жодних реальних доказів на підтвердження ризиків, зазначених у клопотанні, через що просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив про наявність обставин, що суттєво зменшують ризики, які зазначені прокурором у клопотанні.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 09.02.2024 року до ОСОБА_4 застосований запобіжних захід у вигляді тримання під вартою. Ухвала суду обґрунтована наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. В подальшому на досудовому розслідування строк дії запобіжного заходу був продовжений.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що до Жовтневого районного суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Вказаний злочин віднесений згідно норми ст. 12 КК України до особливо тяжких злочинів, за який передбачене покарання у вигляді тримання під вартою від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно до положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Стаття 194 КПК України передбачає, що під час розгляду клопотання суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам, у тому числі: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Наявність обґрунтованої підозри, підтверджується фактом направлення обвинувального акту до суду, що може свідчити про те, що сторона обвинувачення зібрала достатньо доказів для того, щоб доводити винуватість особи перед безстороннім судом. Крім того, сторона захисту не зазначала про те, що підозра не обґрунтована, та обставини, викладені у обвинувальному акті не відповідають дійсності.

Так, суд враховує дані про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних в`язків, відсутність утриманців. Враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 злочину, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів проти життя, суд вважає обґрунтованим клопотання прокурора.

Наявність ризику переховування підтверджується серед іншого і тяжкістю інкримінованого злочину, за який передбачене покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі. Крім того, обвинувачений не зазначав про наявність у нього соціальних зв`язків, що підвищує ризик переховування.

Ризик протиправного впливу на свідків суд оцінює як високий, оскільки свідки у кримінальному провадженні судом не допитані, а з огляду на приписи ст. 23 КПК України покази свідків суд сприймає лише шляхом безпосереднього допиту особи у суді.

Ризик повторного вчинення кримінального правопорушення суд оцінює як невисокий, оскільки обвинувачений, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, доказів протиправної поведінки суду не надано, характер інкримінованого злочину не пов`язаний із відсутністю постійної роботи та не є таким, яке вчиняється повторно.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе, ризики, які виправдовують тримання його під вартою, не зменшились.

На підставі вищевикладеного, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому та позбавляє його можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і запобіганню спробам переховуватися від суду, а також можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, беручи до уваги відсутність обставин, які б перешкоджали обвинуваченому знаходитись у місцях попереднього ув`язнення, суд вважає за необхідне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Керуючись 178, 179,194, 217, 314-316 КПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб в ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити до 27 червня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошений 01 травня 2024 року о 15 год. 10 хв.

Суддя: ОСОБА_1