Справа № 752/65/23
Провадження № 1-кс/752/2134/24
У Х В А Л А

15 квітня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчої дії у кримінальному провадженні № 0000501 від 30.09.2022 року,

ВСТАНОВИВ:

11.03.2024 року вказана скарга на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду була передана на розгляд слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва.

В обґрунтування своєї скарги адвокат зазначає, що в межах вказаного провадження його довірителю ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

02.03.2024 захисник звернувся до слідчого із клопотанням про допит ОСОБА_6 , як свідка, однак 05.03.2024 слідчий виніс постанову про відмову у задоволенні вказаного клопотання.

Крім того, 04.03.2024 року захисник ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про проведення слідчих дій, а саме допиту ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Зазначені постанови адвокат вважає неправомірними, оскільки непроведення допиту зазначених осіб унеможливлює повне, всебічне та неупереджене з`ясування обставин справи та порушує право на захист.

Позиції учасників судового засідання

У судовому засіданні адвокат відсутній, до суду звернувся з заявою про розгляд клопотання за його відсутності, просив відмовити.

Слідчий у судовому засіданні відсутній, про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином. За правилами ст. 306 КПК України його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

При цьому, згідно з роз`ясненнями наведеними у п. 6 листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» при розгляді скарги на відмову слідчого, прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій слідчому судді належить оцінювати: дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій; дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органом досудового розслідування у кримінальному провадженні; доцільність здійснення слідчих (розшукових) дій про які просить сторона кримінального провадження та обґрунтованість внесеного клопотання.

Таким чином, під час розгляду заявленої скарги, поданої в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя має оцінити:

1)дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду;

2)обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та доцільність здійснення відповідних слідчих (розшукових) дій;

3)обґрунтованість та вмотивованість відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій.

Щодо дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, відмова слідчого у проведенні слідчих (розшукових) дій має оформлюватись у вигляді постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

При цьому, вимоги до процесуального рішення, прийнятого у формі постанови, передбачені ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова повинна складатися з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Як встановлено слідчим суддею, рішення слідчого було прийнято у формі постанов від 05.03.2024 року, перевіривши зміст якої, слідчий суддя встановив, що вони містить усі елементи та відомості, передбачені ст. 110 КПК України для такого процесуального рішення. Наведені слідчим у постановах мотиви і обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя вважає достатніми для її винесення. Крім того, слідчим суддею встановлено, що вказана постанова була складена і направлена без порушення вимог триденного строку розгляду клопотань сторони захисту, поданих на підставі ст. 220 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про дотримання слідчим процесуального порядку розгляду клопотання сторони захисту про проведення слідчих дій.

Щодо обґрунтованості внесеного клопотання та доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій.

Зі змісту заявленого захисником клопотання від 15.01.2024 року вбачається прохання захисника провести допит ОСОБА_6 , який є керівником Державного українського об`єднання «ПОЛІТЕХМЕД». В обґрунтування необхідності проведення такої слідчої дії захисник зазначив, що ДУ «ПОЛІТЕХМЕД» підготувало та надало лист від 26.12.2022 року № 01-19/01-242 із недостовірними відомостями до правоохоронних органів, які поклали лист в основу обвинувачення ОСОБА_5 , у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Крім того, зі змісту заявленого захисником клопотання від 04.03.2024 року вбачається прохання захисника провести допит ОСОБА_7 - директора КНП «Київський міський центр нефрології та діалізу» виконавчого органу КМДА, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Водночас, окрім зазначених загальних формулювань, у вказаному клопотанні не міститься будь-яких доводів про те, для доведення чи спростування яких саме обставин, що підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні, необхідно провести допит зазначених вище осіб, не обґрунтовано, у чому саме полягає значення її показань для сторони захисту і яким чином надані ним відомості можуть бути використані на їх користь. Також, стороною захисту не вказано, яким чином та в якій частині такі відомості можуть спростувати або підтвердити обставини, викладені у повідомлені про підозру ОСОБА_4 , а також те, що зазначені відомості не можуть бути отримані стороною захисту в інший спосіб, передбачений КПК України.

У цьому контексті слідчий суддя відзначає, що змагальність сторін, як одна із загальних засад кримінального провадження, передбачає, самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. У випадку, коли стороною захисту ініційовано проведення слідчої (розшукової) дії, саме вона має довести доцільність проведення такої дії. Слідчий суддя під час розгляду скарги, у межах долучених до неї матеріалів, не має об`єктивної можливості визначити доцільність проведення тієї чи іншої слідчої (розшукової) дії, якщо дана обставина не буде доведена належним чином.

Аналізуючи подані захисником клопотання, слідчий суддя вважає, що стороною захисту не було переконливо доведено, що допит осіб по вказаних питаннях є необхідним та доцільним з точки зору досягнення мети такої слідчої дії у цьому конкретному кримінальному провадженні та можливості встановлення важливих для нього обставин.

Щодо обґрунтованості та вмотивованості відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій

Дослідивши зміст оскаржуваних постанов слідчого від 05.03.2024 року щодо відмови у задоволенні заявлених захисником ОСОБА_3 клопотання, слідчий суддя погоджується із наведеними у ній мотивами і вважає їх переконливими і достатніми для прийняття відповідних процесуальних рішень.

З наведених вище підстав у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 ,, подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , слід відмовити.

Керуючись, ст. ст. 2, 220, 223-224, 303, 307, 309, 376, 392 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні № 0000501 від 30.09.2022 року, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1