Справа № 464/2462/24
пр.№ 1-кс/464/741/24
У Х В А Л А

20 травня 2024 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

у с т а н о в и л а:

До Сихівського районного суду м.Львова надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова від 12 квітня 2024 року на автомобіль марки автомобіль «Volkswagen Jetta», покликаючись, що потреба у накладенні арешту відпала.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17 травня 2024 року таку передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова від 16 травня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на автомобіль марки автомобіль «Volkswagen Jetta», мотивуючи наступним.

Ухвалою слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова від 12 квітня 2024 року, у кримінальному провадженні, внесеному 04 квітня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.286 КК України, накладено арешт, із забороною на відчуження, розпорядження та користування майном автомобіль «Volkswagen Jetta» (VIN НОМЕР_1 НОМЕР_2 ) р.н. НОМЕР_3 в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), власником якого є ОСОБА_2 .

Відповідно до положень ст.131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Аналізуючи подане клопотання, слідчий суддя дійшла висновку, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження. Арешт на зазначене майно накладений у зв`язку з тим, що таке є речовим доказам у кримінальному провадженні, беручи до уваги мету накладення арешту - забезпечення збереження речових

доказів, оскільки кримінальне провадження не завершено та перебуває лише на стадії досудового розслідування, а тому учасники кримінального провадження можуть висловлювати незгоду із обставинами вчинення кримінального правопорушення, зокрема із висновком судової автотехнічної експертизи.

Ураховуючи наведене, арешт накладено обґрунтовано та у його подальшому застосуванні не відпала потреба. У даному випадку наявні обмеження щодо користування та розпорядження майном є співмірним з потребами кримінального провадження. На переконання суду скасування арешту майна може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити дієвості такого провадження та виконанню завдань, визначених ст.2 КПК України, відтак подане клопотання є передчасним.

Таким чином, обставини наведені у клопотанні заявника від 17 травня 2024 було надано оцінку в ухвалі від 16 травня 2024 року.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. За відсутності вагомих й непереборних обставин повторний розгляд та винесення у справі нового рішення судом, коли щодо тих самих вимог тієї ж особи суд уже висловлював власну позицію, буде суперечити принципу юридичної визначеності.

Ураховуючи вищезазначене та не наведення заявником в її повторному клопотанні жодних нових обставин чи аргументів, які б надавали суду повноваження відступити від застосування у цій справі принципу поваги до остаточного судового рішення, слідчий суддя вважає, що розгляд по суті клопотання суперечитиме принципу юридичної визначеності, оскільки його наслідком буде повторна оцінка обставин, яким слідчий суддя вже надав.

Хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права. Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (ухвала Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к, постанові від 09 квітня 2019 року у справі № 306/1602/16-к).

Оскільки подане клопотання дублює зміст попереднього, яке вже вирішене слідчим суддею відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства із постановленням ухвали, яка набрала законної сили, тому подання аналогічного клопотання розцінюється як зловживання процесуальними правами.

Призначення до розгляду в судовому засіданні та розгляд по суті повторного аналогічного клопотання не спрямовано на досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно з ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.

Ураховуючи зазначені обставини, вважаю, що скарга підлягає поверненню на підставі ч.2 ст.304 КПК України.

Керуючись ст.ст.303, 304, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1