Справа № 635/2041/24
Провадження № 1-кс/635/636/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2024 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000218 від 20.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області засобами подано клопотання Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 від 20.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.186 КК України, про накладення арешту на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 21.02.2024 в ході затримання особи в порядку ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: штани спортивні трикотажні синього кольору; штани зеленого кольору, без зазначення на них фірми та моделі виготовлення; куртку світло-сірого кольору, на внутрішній частині коміру присутній напис із назвою фірми, а саме: Packbles JACK in a PACK.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначила, що СВ відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області за процесуальним керівництвом Харківської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000218 від 20.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 20.02.2024 до ВП № 3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що в електропотязі сполученням "Лихачово-Харків", невідома особа в період воєнного стану відкрито викрала мобільний телефон Xioma Redmi 10C, чим спричинила матеріальну шкоду.

Згідно свідчень потерпілого ОСОБА_4 особа, яка відкрито заволоділа його мобільним телефоном, була вдягнута в коротку куртку, довжиною до стегно сірого кольору, брюки спортивні зеленого кольору.

Крім того, згідно свідчень свідка у кримінальному провадженні ОСОБА_5 до неї прийшов додому ОСОБА_6 , який був одягнутий у коротку куртку сірого кольору та зелені спортивні брюки та запропонував їй купити мобільний телефон Xioma Redmi 10C.

Більше того, допитаний свідок у кримінальному провадженні ОСОБА_7 зазначає, що 20.02.2024 приблизно о 10:00 до неї заходив її колишній співмешканець ОСОБА_6 , який був одягнутий у світло- сіру куртку (дощовик), зелені спортивні штани та близько 14 години він від неї вийшов та поїхав до свого знайомого ОСОБА_8 , який мешкає у м. Мерефа.

21.02.2024 року, відповідно до ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_6 . Під час затримання у підозрюваного ОСОБА_6 було вилучено речі, в яких останній вчинив відкрите заволодіння чужим майном, а саме: штани спортивні трикотажні синього кольору, які були одягнуті під штани зеленого кольору, без зазначення на них фірми та моделі виготовлення, куртка світло-сірого кольору, на внутрішній частині коміру мається напис із назвою фірми, а саме: Packbles JACK in a PACK.

Вилучені речі 21.02.2024 року оглянуто та визнано речовими доказами, враховуючи, що вилучені під час затримання в порядку ст. 208 КПК України, речі можуть мати суттєве значення для подальшого досудового розслідування.

Згідно пункту 7 частини другої статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені в ході огляду речі та документи вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, збереження речових доказів. При цьому, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Мета арешту збереження речових доказів для забезпечення подальшого проведення судових експертиз.

Застосування арешту майна на цьому етапі досудового розслідування є необхідним та доцільним заходом забезпечення кримінального провадження.

Якщо вилучені предмети та знаряддя не арештувати, то наслідком повернення її особі, у якої вони були вилучені, може бути їхприховання, пошкодження, знищення, особа може відчужити предмети та речі, які є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

При цьому, майно, щодо якого вирішується питання про накладення арешту, не відноситься до майна/коштів банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність", майна/коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у органу досудового розслідування виникланеобхідність накласти на зазначене майно арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник вилученого майна, на яке прокурор просить накласти арешт, в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить справу розглядати за його відсутності.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Тимчасово вилучене, відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21.02.2024 року, майно, а саме: штани спортивні трикотажні синього кольору; штани зеленого кольору, без зазначення на них фірми та моделі виготовлення; куртку світло-сірого кольору, на внутрішній частині коміру присутній напис із назвою фірми, а саме: Packbles JACK in a PACK, визнано речовими доказами, має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000218 від 20.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.186 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на зазначене в клопотанні прокурора майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, оскільки на думку суду, саме такий спосіб застосування арешту відповідатиме критеріям розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження.

Клопотання про накладення арешту на майно подано до суду з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

При цьому слідчий суддя, дотримуючись приписів п.5 ч.2 та ч.4 ст.173 КПК, враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 21.02.2024 в ході затримання особи в порядку ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-штани спортивні трикотажні синього кольору,

-штани зеленого кольору, без зазначення на них фірми та моделі виготовлення,

-куртку світло-сірого кольору, на внутрішній частині коміру мається напис із назвою фірми, а саме: Packbles JACK in a PACK.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1