ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8571/24
провадження № 1-кп/753/1464/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" травня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000245 від 26.03.2024, за обвинуваченням

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Снов`янка Чернігівського

району Чернігівської області, який проживає

за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

встановив:

До Дарницького районного суду м. Києва 29 квітня 2024 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000245 від 26.03.2024, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою суду від 29 квітня 2024 року призначено провадження до підготовчого судового засідання на 21 травня 2024 року.

Під час підготовчого судового засідання, яке відбулось 21 травня 2024 року, судом було поставлене на обговорення питання про притягнення до відповідальності за неявку в підготовче судове засідання потерпілого ОСОБА_7 , який був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, та накладення на нього грошового стягнення у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У підготовчому судовому засіданні, обговоривши вказане клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію сторони захисту, які не заперечували проти накладення на потерпілого грошового стягнення, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття. Якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Як встановлено судом, потерпілий ОСОБА_7 викликався у підготовче судове засідання, про дату судового засідання був належним чином повідомлений засобом телефонного зв`язку та sms-повідомлення, але до суду не прибув. Прокурор під час підготовчого судового засідання також наголошувала, що потерпілий був ознайомлений із датою проведення розгляду справи.

Зважаючи на те, що судом було встановлено факт виклику потерпілого у судове засідання у встановленому КПК України порядку, а також обставини, які стали підставою для такої неявки, необхідно з`ясувати чи є така причина поважною у розумінні КПК України.

Приписами ст. 138 КПК України визначено перелік обставин, які виправдовують неприбуття викликаної особи у судове засідання. До таких належать: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами.

Суд бере до уваги обставини, пов`язані із повномасштабною війною, розпочатою російською федерацією проти України та введеним воєнним станом на території України, що має наслідком наявність додаткових безпекових ризиків для учасників кримінального провадження.

Водночас на підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання ОСОБА_7 жодного документу не надав, на засоби телефоного зв`язку останній не відповідає, ні від секретаря судового засідання, ні від прокурора. Така поведінка потерпілого призводить до затягування судового розгляду.

На підставі викладеного, судом не встановлено поважних причин його неприбуття у судові засідання.

Отже, ОСОБА_7 , який є потерпілим у цьому кримінальному провадженні, не виконав свого процесуального обов`язку.

Суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).

Суд зазначає про те, що неприбуття потерпілого спричиняє відкладення і затримки у розгляді справи та ставить під загрозу право обвинуваченого ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні на розгляд провадження у розміні строки, і суд уважає, що штраф в мінімальному та середньому розмірі не буде достатньою мірою відповідальності, а тому лише грошове стягнення в розмірі 2 прожиткових мінімумів буде пропорційною мірою відповідальності потерпілого за неприбуття на виклик суду.

Враховуючи, що потерпілий зобов`язаний з`являтися до суду, однак вказаний обов`язок потерпілим ОСОБА_7 не виконується, що тягне за собою відкладення судового розгляду у провадженні, з огляду на розумні строки, суд вважає необхідним накласти на потерпілого грошове стягнення.

Керуючись ст.ст. 57, 139, 314 КПК України суд,

постановив:

Накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення за неприбуття за викликом до суду без поважних причин у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 056 (шість тисяч п`ятдесят шість гривень).

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення.

Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1