Справа № 296/3699/24
УХВАЛА

Іменем України

19 квітня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Ружин Житомирської області, громадянина України, з вищою освітою, має на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні №0000349 від 18.04.2024, -

встановив:

Старший слідчий слідчого управління ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів без визначення застави.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий ОСОБА_7 зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000349 від 18.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи умисел на придбання, перевезення та зберігання вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, на початку 2024 року (точної дати досудовим слідством не встановлено), виявив вогнепальну зброю, бойові припаси, вибухові речовини та вибухові пристрої, які незаконно придбав та перемістив, до гаражного приміщення, розміщеного по АДРЕСА_3 , де зберігав без мети збуту.

Так, 18 квітня 2024 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , у гаражному приміщенні, яке використовувалося ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено: 40 мл постріл типу м433 в кількості 71, 10 предметів схожих на підривачі типу УДЗ, 8 предметів зовні схожі на корпуса РГН, 4 предмети зовні схожі на корпуси гранат РГО, 35 предметів зовні схожі на корпус гранати ф1, 4 предмети зовні схожі на термобаричні гранати типу РГТ26С2, предмет зовні схожий на ручну димову гранату , 2 гранати М67 з підривачами , предмет зовні схожий на ручну димову гранату М83 з підривачем М201, 7 сумок з вмістом предметів зовні схожих 7- х протипіхотних мін М18А1, 1 підсумок з вмістом 2-х предметів зовні схожі на міни МОН 50, 18 предметів зовні схожі на корпуси гранати РГД5, 3 пакування з вмістом 15 предметів схожі на реактивно-освітлювальні патрони, 6 реактивних гранат, 1 предмет зовні схожий на реактивну протитанкову ракету РПГ 22, дерев?яний ящик з тротилом 25 кг, вибухова речовина перуніт, ящик з вмістом 44 мм пострілів осколкової гранати в кількості 11 шт, 2 ящика металевий з вмістом пострілів по 25 в кожному, полімерний ящик з вмістом 10 предметів зовні схожі на ручні гранати ДМ51А2 споряджені підривачами типу ДМ52А2, ящик з вмістом 20 предметів зовні схожі на гранати РГ42 та 2 пакування з підривачами УЗРГМ, ящик з вмістом пластиноподібних речовини схожі на бризантні пластичні вибухові речовини та пакування з кристалічною речовиною схожою на тротил, 2 пакування з вмістом УЗРГМ2 в кількості 19 шт, 2 металевих пакування з вмістом підривачів УЗРГМ 20 шт, 27 предметів зовні схожих на підривачі УЗРГМ, 4 предмети зовні схожі на підривачі іноземного виробництва, протипіхотна міна ОЗМ-72, предмет зовні схожий на міну-пастку МС3, 2 предмета зовні схожі на ручні гранати OF37, 3 предмета зовні схожі на корпуси гранат М50, металевий тубус з вмістом 2-х підривачів до гранат, 2 предмети зовні схожі на ручні гранати РГ-42, димова шашка РДГ- 24 з якої зроблено змив, 96 електродетонаторів ЕДП та 24 детонатори ЕДПр з яких зроблено змиви, підривачі КД8А 12 шт., детонатор МД2, 3 предмета схожі на запальні трубки ЗТП 50, 3 предмета зовні схожі на запальні трубки ЗТП150, 3 буфти схожі на вогнепровідний шнур ОШП, 1 пакування з вмістом порошкоподібної речовини схожі на детонуючий шнур ДШВ, пакет АТБ з вмістом 4-х пачок з вмістом патронів 5х45, 480 шт. по 120 в кожній (маркування псгс), 4 пачки з вмістом патронів 5х45 по 120 шт в кожній (маркування Тгс), 3 предмети зовні схожі на реактивні протитанкові гранати РПГ75М, 10 предметів зовні схожі на реактивні протитанкові гранатомети типу АТ4, предмет зовні схожий на протитанкову реактивну гранату РПГ75М, 4 ящика з вмістом патронів 5х45 по 2160 набоїв в кожному, ящик з набоями 7х62 в кількості 920, ящик з вмістом 8 предметів зовні схожі на гранати типу М67 з підривачами, 8 гранат ДМ 51 а2, 4 гранати ВОГ 17, ручна граната М-201, предмет зовні схожий на гранату М83 з підривачем, металевий ящик з вмістом 2 коробок набоїв 5х56х45 в кількості 30 в кожній, 29 коробок по 30 шт в кожній, планка з 10 набоями, дерев?яний ящик з вмістом 18 пакувань з вмістом набоїв 5х45 по 120 шт в кожній, 3 металевих ящиків з вмістом набоїв 7х62 по 200 шт в кожному, 1 металевий ящик з вмістом 220 шт набоїв калібру 5х45, металевий ящик з вмістом набоїв 5х45 в кількості 250 шт, паперова коробка з вмістом 29 пачок з набоями калібру 223 remington по 20 шт в кожній, 3 металевих ящика з вмістом набоїв калію 7х62 по 700 шт в кожному, 4 металевих ящика з вмістом набоїв калібру 5х45 по 1180 в кожному, які ОСОБА_5 придбав, перевіз та незаконно зберігав, без мети збуту.

19.04.2024 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України:

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України:

- кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким та санкція статті передбачає позбавлення волі на строк від трьох до семи років, у зв`язку з чим, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового та цивільно-правового характеру, підозрюваний може ухилятися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний ОСОБА_5 , у гаражному приміщенні, зберігав велику кількість боєприпасів, що дає підстави вважати, що даний схрон зі зброєю може знаходитись і в інших місцях, не пов`язаних з його домоволодінням. Також підозрюваний може використати дану зброю відносно інших осіб. Викладені факти свідчать про можливість вчинення ОСОБА_5 активних дій по знищенню та приховуванню речових доказів. Перебуваючи на волі, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчиненого злочину, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх, так як частина свідків вказаного кримінального правопорушення перебувають у родинних, дружніх, товариських відносинах з підозрюваним.Крім того, органом досудового розслідування не встановлено повного кола осіб, що знали про кримінальне правопорушення або приймали участь у його вчиненні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

- у зв`язку з тим, що під час проведених обшуків в гаражному приміщенні ОСОБА_5 вилучено великий арсенал зброї і існують ограновані ризики, що не вся зброя знаходилась у гаражному приміщенні, є підстави вважати, що останній може застосувати її відносно інших осіб. Таким чином, існує цілком обґрунтований ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень насильницького характеру, пов`язаних із використанням зброї (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Прокурор ОСОБА_3 та слідча ОСОБА_4 (яка входить в групу слідчих у кримінальному провадженні №0000349 від 18.04.2024) в судовому засіданні подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор просила визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а також додатково наголосила на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати стосовно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зазначив, що ризики, передбачені ст.177 КПК України необґрунтовані. Також просив врахувати особу ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та просив застосувати стосовно нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі. Додатково зазначив, що підозра є необґрунтованою, cвідки кримінального правопорушення відсутні. Також вказав, що має незадовільний стан здоров`я, а саме аритмію та ішемічну хворобу, працює на будівництві.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується, зокрема: рапортами; ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 29 березня 2024 року у справі №296/2829/24; протоколом обшуку від 18 квітня 2024 року; постановою про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 18 квітня 2024 року; протоколами отримання зразків для експертизи від 18 квітня 2024 року; протоколом допиту підозрюваного від 18 квітня 2024 року; протоколами допиту свідків від 18 квітня 2024 року; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 19 квітня 2024 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 19 квітня 2024 року №СЕ-19/106-24/6100-БЛ; довідкою УКР ГУНП в Житомирській області.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18 квітня 2024 року, цього ж дня о 18 годині 00 хвилин в смт Попільня, Житомирський район, Житомирська область, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Слідчий суддя враховує посилання слідчого та прокурора на наявність такого ризику як можливість того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваного.

Крім того, існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою виправдання своїх дій, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення в межах кримінального провадження №0000349 від 18.04.2024, враховуючи, що досудове розслідування триває та триває збір доказів у кримінальному провадженні.

Також існує ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення (кримінальних правопорушень). В контексті наведеного, слідчий суддя приймає до уваги те, що в гаражному приміщенні, яке використовується підозрюваним ОСОБА_5 , в ході проведення обшуків було вилучено велику кількість зброї та бойових припасів, законність набуття яких ОСОБА_5 не доведено, що може свідчити про можливість вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень з використанням зброї.

Разом з тим, суд вважає не доведеним наявність ризикунезаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні №0000349 від 18.04.2024, з огляду на відсутність доказів наявності існування свідків вчинення кримінального правопорушення.

Оцінюючи в сукупності встановлені судом обставини щодо заявлених прокурором та слідчим ризиків, тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що застосування cтосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.

З огляду на ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

Частиною першою статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі підозрюваного і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід відмовити та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків: цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та до суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 18 червня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні процесуальні обов`язки:

- цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та до суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до СУ ГУНП в Житомирській області документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 18 червня 2024 року.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 24 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1