справа № 619/5443/23
провадження № 1-кс/619/1353/23
УХВАЛА

іменем України

26 грудня 2023 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дергачі клопотання старшого слідчого ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002308 від 06 листопада 2023 року, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, українця, з повною середньою освітою, військовозобов`язаного, одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 263, ст. 263-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2023 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002308 від 06 листопада 2023 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СВ ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002308 від 06.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 121, ч.1 ст.263, ст.263-1 КК України.

05 листопада 2023 року близько 23 години 50 хвилин, між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з одного боку та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з іншого боку, поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 виник конфлікт. Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_4 виник умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, протиправно та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх діянь, ОСОБА_4 дістав з правої кишені кофти розкладний ніж, що знаходився при ньому, та тримаючи ніж у правій руці, наніс ОСОБА_8 один удар у область лівої частини голови. Від отриманого удару ОСОБА_8 впав на землю та втратив свідомість. В подальшому ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що виконав всі дії, направлені на спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому та реалізувавши свій злочинний умисел залишив місце вчинення злочину, не надавши при цьому потерпілому ОСОБА_8 будь-якої допомоги. Після чого ОСОБА_8 був доставлений 06.11.2023 до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з діагнозом, згідно довідки № 2657 від 09.11.2023: гостра відкрита проникаюча тяжка черепно-мозкова травма, забій головного мозку тяжкого ступеня з формуванням паренхіматозного крововиливу лівої тім`яної частки, внутрішньошлуночковий крововилив, вдавлений перелом лівої тім`яної кістки, різана рана лівої тім`яної ділянки, набряк головного мозку, глибоке приглушення, та був того ж дня, тобто 06.11.2023 переведений до реанімаційного залу Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мєщанінова» Харківської міської ради з діагнозом, згідно довідки № 39/9 від 09.11.2023: «Відкрита черепно-мозкова травма. Забій головного мозку тяжкого ступеня. Проникаюче сліпе ушкодження головного мозку, стовбура головного мозку, мозочка. Внутрішньошлуночковий крововилив. Набряк, набухання головного мозку. Забійна, різана рана м`яких тканин голови», де від отриманих травм помер.

Згідно довідки про смерть №12-а/371Д від 15.11.2023, причиною смерті ОСОБА_8 стала проникаюче у черепну порожнину поранення з ушкодженням головного мозку.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на незаконне виготовлення вогнепальної зброї, у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому місці, придбав мисливську двоствольну переламну рушницю із горизонтальним розташуванням стволів моделі «ІЖ-49», 16 калібру виробництва СРСР 1950 року, заводська серія та номер НОМЕР_1 , з якої в послідуючому, перебуваючи за місцем свого помешкання: АДРЕСА_1 , за допомогою металевих тисків та пилки по металу, виготував нестандартну гладкоствольну вогнепальну зброю - обріз, який в послідуючому переміщував при собі, в салоні автомобілю марки «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 , до моменту вилучення співробітникми ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області 10.11.2023.

Згідно з висновком судово-балістичної експертизи від 10.11.2023 № СЕ-19/121-23/25784-БЛ, предмет, який було вилучено 10.11.2023 в салоні автомобілю «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 та який було надано на дослідження є нестандартною гладкоствольною вогнепальною зброєю - обрізом двоствольним мисливської рушниці «ІЖ-49» який придатний для стрільби.

Відповідно до абзацу 3,4 п. 1 ч. 20 Постанови Кабінету міністрів України від 29.12.2021 № 1455 «Про затвердження Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан», заходи з контролю в`їзду/виїзду на блокпостах включають проведення огляду транспортного засобу та вантажу (товару) щодо відповідності документам на вантаж (товар); затримання осіб, транспортних засобів, вантажу (товару), проведення їх огляду та передачу їх уповноваженим представникам правоохоронних органів.

Відповідно до абзацу 2 ч. 9 Постанови Кабінету міністрів України від 29.12.2021 № 1456 «Про затвердження Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану», уповноважена особа для проведення поверхневої перевірки особи може зупиняти осіб та/або оглядати їх, якщо існує достатньо підстав вважати, що особа має при собі речі, обіг яких заборонено чи обмежено або які становлять загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб.

Також, ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на незаконне поводження зі зброєю, без передбаченого законом дозволу, у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому місці, придбав мисливську двоствольну переламну рушницю із горизонтальним розташуванням стволів моделі «ІЖ-49», 16 калібру виробництва СРСР 1950 року, заводська серія та номер НОМЕР_1 , з якої за місцем свого помешкання: АДРЕСА_1 виготував нестандартну гладкоствольну вогнепальну зброю - обріз, після чого, маючи на меті незаконне носіння, зберігання вогнепальної зброї, здійснював дії по переміщенню та транспортуванню, а саме: перевозив в салоні свого автомобіля марки «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

10.11.2023 близько 03 год 00 хв ОСОБА_4 , керуючи автомобілем марки «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 , у комендантську годину перебував на перехресті «вул. Лесі Українки - вул. Шевченко» в с. Безруки Харківського району Харківської області де був зупинений співробітниками поліції СРПП відділу поліції № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, та під час подальшого огляду в салоні автомобіля, на підлозі, під водійським сидінням, виявлено предмет схожий на обріз, який у подальшому було вилучено слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.

Згідно з висновком судово-балістичної експертизи від 10.11.2023 № СЕ-19/121-23/25784-БЛ предмет, який було вилучено 10.11.2023 в салоні автомобілю «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 та який було надано на дослідження є нестандартною гладкоствольною вогнепальною зброєю - обрізом двоствольним мисливської рушниці «ІЖ-49» який придатний для стрільби.

Таким чином, ОСОБА_4 без передбаченого законом дозволу, всупереч вимог «Переліку видів майна, що може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України», затвердженого постановою ВР України «Про право власності на окремі види майна» № 2471-ХІІ від 17.06.1992, «Положення про дозвільну систему» затвердженого Постановою КМУ № 576 від 12.10.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ № 662 від 21.08.1998, маючи на меті незаконне зберігання, носіння вогнепальної зброї, здійснював дії по переміщенню та транспортуванню, а саме: перевозив в своєму автомобілі марки «ВАЗ-2105», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів: - передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: носіння, зберігання вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу; - ст. 263-1 КК України, а саме: незаконне виготовлення, вогнепальної зброї; - ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: умисне тяжке тілесне ушкодження, яке спричинило смерть потерпілого.

10 листопада 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

15 листопада 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 263, ст. 263-1 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри відносно ОСОБА_4 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, як окремо так і у їх сукупності, а саме:

-протоколом огляду місця подіївід 06.11.2023 - відкритої ділянки місцевості поблизу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.11.2023, під час якого свідок викрив ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину;

-протоколом впізнання за фотознімками від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок впізнав ОСОБА_4 як особу, яка вчинила вказаний злочин;

-протоколом слідчого експерименту від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок пояснив обставини вчинення ОСОБА_4 вказаного злочину;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.11.2023, під час якого свідок викрив ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину;

-протоколом впізнання за фотознімками від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_10 , під час якого свідок впізнав ОСОБА_4 як особу, яка вчинила вказаний злочин;

-протоколом слідчого експерименту від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок пояснив обставини вчинення ОСОБА_4 вказаного злочину.

-протоколом слідчого експерименту від 17.11.2023 за участю підозрюваного ОСОБА_4 під час якого ОСОБА_4 вказав на механізми спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8

-протоколом огляду місця події від 10.11.2023 під час якого у ОСОБА_4 в салоні автомобілю ВАЗ-2105, д.н.з. НОМЕР_3 було виявлено та вилучено предмет схожий на обріз та мисливські патрони.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 10 листопада 2023 року, в рамках вказаного кримінального провадження № 0002308 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08 січня 2024 рокувключно.

У вказаному кримінальному провадженні виконано певний обсяг слідчих (розшукових) дій, спрямованих на отримання та перевірку доказів, однак, завершити досудове розслідування у строк, який спливає 10.01.2024, не представляється можливим, оскільки для його закінчення потрібно проведення ряду процесуальних дії, що потребує додаткового часу.

По кримінальному провадженню № 0002308 від 06.11.2023, не проведено всіх необхідних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення істини у провадженні та прийняття законного рішення у ньому, а саме:

- не виконано судові імунологічні експертизи та не долучено висновки експертів за результатами їх проведення;

- не виконано судово-психіатричну експертизу та не долучено висновок експерта за результатами її проведення;

- не виконано судово-цитололоічну експертизу та не долучено висновок експертів за результатами її проведення;

- не виконано судово-медичну експертизу трупу ОСОБА_8 та не долучено висновок експертів за результатами її проведення;

- не надано доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику, у часі, об`єктивно достатньому для ознайомлення у повному обсязі, за відсутності зловживань процесуальними правами з боку сторони захисту;

- не виконано інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування;

- не складено обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

15 грудня 2023 року керівником Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_11 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 10 лютого 2024 року.

08 січня 2024 року закінчується строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , а ризики, передбачені ст. 177 КПК України на теперішній час не зменшились, то виникає необхідність у його продовженні, так як метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно з пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; - знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; - незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні.

Одночасно ці обставини та ризики, підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, а вищевказані обставини виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На цих підставах заявник клопотання просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10 лютого 2024 року, у межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний в судовому засіданні покладався на розсуд суду.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить до наступного.

Так, слідчим відділенням ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002308 від 06 листопада 2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 за ознаками ч.2 ст. 121, ч.1 ст.263, ст.263-1 КК України.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 застосовано 10 листопада 2023 року слідчим суддею Дергачівського районного суду Харківської області та діє до 08 січня 2024 року включно.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що 10 листопада 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України; 15 листопада 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2 ст.121, ч.1 ст.263, ст.263-1 КК України.

За результатами розгляду даного клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 121, ч.1 ст.263, ст.263-1 КК України не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів:

-протоколом огляду місця подіївід 06.11.2023 - відкритої ділянки місцевості поблизу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.11.2023, під час якого свідок викрив ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину;

-протоколом впізнання за фотознімками від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок впізнав ОСОБА_4 як особу, яка вчинила вказаний злочин;

-протоколом слідчого експерименту від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок пояснив обставини вчинення ОСОБА_4 вказаного злочину;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.11.2023, під час якого свідок викрив ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину;

-протоколом впізнання за фотознімками від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_10 , під час якого свідок впізнав ОСОБА_4 як особу, яка вчинила вказаний злочин;

-протоколом слідчого експерименту від 10.11.2023 за участю свідка ОСОБА_9 , під час якого свідок пояснив обставини вчинення ОСОБА_4 вказаного злочину.

-протоколом слідчого експерименту від 17.11.2023 за участю підозрюваного ОСОБА_4 під час якого ОСОБА_4 вказав на механізми спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8

-протоколом огляду місця події від 10.11.2023 під час якого у ОСОБА_4 в салоні автомобілю ВАЗ-2105, д.н.з. НОМЕР_3 було виявлено та вилучено предмет схожий на обріз та мисливські патрони.

Слідчий суддя констатує, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, на даній стадії проведення досудового розслідування кримінального провадження, щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 263, ст. 263-1 КК України за викладених у клопотанні обставин. Вказане може бути підставою для продовження застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

З представленого до суду клопотання вбачається неможливість завершити досудове розслідування у зв`язку із необхідністю: - проведення судової імунологічної експертизи та долучення висновку експертів за результатами їх проведення; - проведення судово-психіатричної експертизи та долучення висновку експерта за результатами її проведення; - проведення судово-цитололоічної експертизи та долучення висновку експертів за результатами її проведення; - проведення судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_8 та долучено висновку експертів за результатами її проведення; - надання доступу до матеріалів досудового розслідування підозрюваному, у часі, об`єктивно достатньому для ознайомлення у повному обсязі, за відсутності зловживань процесуальними правами з боку сторони захисту; - виконати інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування; - скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

15 грудня 2023 року керівником Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_11 строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців тобто до 10 лютого 2024 року.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177КПК України.

Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених пп. 1,2,3 ст. 177 КПК України, а саме: - можливість запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

- знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 263, ст. 263-1 КК України.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих йому злочинів, і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі, може вдатися до відповідних дій.

Враховуючи, що на теперішній час органом досудового розслідування не встановлені усі обставини кримінального правопорушення є підстави вважати, що підозрюваний може знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілих слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на свідків, потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, потерпілих, враховуючі обставини вчинення кримінального правопорушення.

З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінальних правопорушень, які інкримінуються підозрюваному, даних про особу підозрюваного, суд вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочинів, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, в тому числі і домашнього арешту, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

На підставі вищезазначеного, для запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах досудового розслідування, а саме: до 10 лютого 2024 року (включно) без визначення розміру застави.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовільнити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування до 10 лютого 2024 року (включно), без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження та надіслати на адресу Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - до виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, підозрюваним - в цей же строк з моменту отримання копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошений учасникам судового провадження в приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області 27 грудня 2023 року о 09 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1