Справа №: 630/474/23 Провадження №: 1-кс/630/28/24
У Х В А Л А

29 січня 2024 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000100 від 04 травня 2023 року,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_2 засобами електронного зв`язку направив 26 січня 2024 року направив до суду клопотання, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області від 09 травня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000100 від 04 травня 2023 року, на транспортний засіб «MERCEDES BENZ», д.н.з. НОМЕР_1 , який перебував у користуванні ОСОБА_3 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , в частині заборони користування та розпорядження та повернути ОСОБА_3 на зберігання вказаний автомобіль і свідоцтво про реєстрації транспортного засобу.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням, дійшов висновку про необхідність повернути клопотання особі, яка його подала, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7цього Кодексу, зокрема принцип диспозитивності.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Під диспозитивністю слід розуміти правове положення, згідно з яким сторонам кримінального провадження надається і забезпечується можливість вільно в межах, встановлених КПК України, обирати способи здійснення своїх матеріальних та процесуальних прав і використовувати на власний розсуд передбачені законом публічні засоби нього захисту, а також впливати на хід і результати кримінального провадження.

Так вимоги до форми та змісту клопотання слідчого, прокурора про арешт майна передбачені ст. 171 КПК України, і недодержання таких вимог слідчим чи прокурором тягне за собою негативні наслідки повернення слідчий суддею такого клопотання прокурору для усунення недоліків.

Однак подане ОСОБА_2 клопотання не містить особистого підпису особи, яким таке клопотання подається, та до такого клопотання не додані документи, які підтверджують повноваження ОСОБА_2 щодо представництва інтересів ОСОБА_3 та які передбачені ст. 50 КПК України. Виявлені недоліки не дозволяють ідентифікувати особу, яка подала таке клопотання, та, відповідно, перешкоджають можливості прийняття такого клопотання слідчим суддею до розгляду по суті.

Тому подане клопотання слід повернути особі, якою воно було подано.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 172, 174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000100 від 04 травня 2023 року - повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1