Справа №591/2276/23 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/264/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Суми матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 27 березня 2023 року, якою у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Сумської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, відмовлено,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 27 березня 2023 року в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Сумської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, відмовлено.

Своє рішення слідчий суддя вмотивував тим, що подана скарга ОСОБА_6 не містить конкретних обставин, які б свідчили про наявність ознак злочину чи об`єктивних даних про вчинення вказаними особами кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 366 КК України. Тобто така заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, згідно якої передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Не погодившись з таким рішенням слідчого судді, заявник ОСОБА_6 звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 27 березня 2023 року та постановити нову ухвалу, якою задовольнити у повному обсязі подану скаргу.

В обґрунтування своїх вимог заявник ОСОБА_6 посилається на те, що оскаржувана ухвала є незаконною. Апелянт зазначає, що у поданій ним заяві викладені всі обставини вчинення кримінальних правопорушень, а також містяться посилання на правову кваліфікацію вчинених дій. Крім того зазначені складові ознаки злочинів.

Отже, заява відповідає вимогам кримінального процесуального закону та є підставою вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 214 КПК України внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР протягом 24 години після подачі даної заяви.

Крім того апелянт зазначає про те, що слідчий суддя суду першої інстанції ухвалюючи судове рішення не проаналізував рішення суду апеляційної інстанції у аналогічній справі. Згідно якого, після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, слідчому судді необхідно враховувати, що оцінка фактичних обставин викладених у заявах, є неприпустимою. На розгляд слідчому судді було винесено питання лише про невнесення в ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, а тому скарга підлягала задоволенню у повному обсязі.

Прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_7 подав заперечення на апеляційну скаргу, відповідно якої просить ухвалу слідчого судді залишити без змін, оскільки доводи заявника, викладені у заяві від 19 березня 2023 року про ймовірні злочинні дії з боку слідчого поліції та прокурора, не мають жодних підстав вважатися об`єктивними, та такими, що підлягають досудовому розслідуванню шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

У тексті заяви ОСОБА_6 від 19 березня 2023 року не наведено жодної з обставин дійсного вчинення злочинних дій за зазначеними ним статтями КК України з боку службової особи прокуратури та стосуються оцінки доказів у кримінальному провадженні № 0000390 за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 КК України, яке перебуває на розгляді в суді першої інстанції, що є виключною компетенцією суду, втручання в яку суперечить вимогам Конституції України та кримінального процесуального законодавства.

За таких умов, підстав для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування стосовно прокурорів и за заявою ОСОБА_6 від 19.03.2023 року відсутні, про що заявника інформовано належним чином у встановленому законом порядку.

Про призначення даного кримінального провадження до апеляційного розгляду його учасники були повідомлені завчасно у передбаченому законом порядку.

Від прокурора ОСОБА_7 надійшла заява, в якій останній просить розглядати дане провадження за його відсутності.

До початку апеляційного розгляду заявник ОСОБА_6 направив чергове клопотання про відкладення судового засідання і наступне засідання просив забезпечити його участь під час апеляційного розгляду справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Вирішуючи клопотання про призначення судового засідання в режимі відео конференції апеляційний суд зазначає таке :

Так, за приписами статті 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Звертаючись із клопотанням про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням, заявник не навів жодних обґрунтованих обставин, які б узгоджувалися із вимогами ст.336 КПК України та які б дали підстави проводити дане судове засідання в режимі відеоконференції поза межами суду.

Крім того подане клопотання не містить посилання на технічні засоби, за допомогою яких повинно проводитися відеоконференція, адже застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом.

За таких обставин клопотання про відеоконференцію є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Також колегія суддів не вбачає підстав і для задоволення повторного клопотання ОСОБА_6 про відкладення судового розгляду. Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді перебуває в провадженні апеляційного суду з 04 квітня 2023 року, розгляд її призначався декілька разів, при цьому ОСОБА_6 жодного разу до судового засідання не з`являвся, а направляв клопотання про відкладення судових засідань, без зазначення поважності неявки до суду. Тому з метою дотримання розумних строків розгляду даного апеляційного провадження, та відсутності поважних причин на відкладення судового засідання та враховуючи подану заяву прокурора та наявність підтвердження, що апелянт ОСОБА_6 повідомлений належним чином про дату та час апеляційного розгляду поданої ним скарги, колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд за відсутності всіх учасників, що не суперечить ч. 4 ст. 405 КПК України, а тому, перевіривши матеріали даного провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Статтею 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 до прокуратури Сумської області було подано заяву про вчинення старшим слідчим СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 366 КК України. Згідно заяви, слідчий разом із прокурором у незаконний спосіб, тобто після спливу строків для досудового розслідування, звернулися до суду з обвинувальним актом.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину. Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі ознаки певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доведення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження. Водночас, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомлені чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Тобто закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею ( у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеного у постанов Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року в справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Враховуючи, що повідомлення ОСОБА_9 про вчинення кримінальних правопорушень не містить об`єктивних даних, що свідчать про наявність ознак вчинення щодо нього кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 366 КК України, підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

На переконанні колегії суддів, слідчий суддя не вирішував питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, тобто не надавав оцінки обґрунтованості заяви, а лише вивчив її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальні правопорушення, які підлягають внесенню до ЄРДР.

Таким чином, на спростування доводів апеляційної скарги заявника, під час апеляційного перегляду не знайшло своє підтвердження те, що заява ОСОБА_6 містить достатньо відомостей, які б свідчили про вчинення відносно нього кримінальних правопорушень, і обставин, за яких за вказаною заявою відомості до ЄРДР підлягали б внесенню, також встановлено не було.

Доводи апелянта про ігнорування слідчим суддею рішення суду апеляційної інстанції за аналогічною справою, колегія суддів вважає необґрунтованим. Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженим під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу, та в якому наведені належні і достатні мотиви, та підстави його ухвалення.

Оскаржуване судове рішення слідчого судді відповідає вимогам вказаної норми кримінального процесуального закону України та не суперечить судовій практиці у розгляді даної категорії справ.

Крім того рішення Сумського апеляційного суду ( справа № 950/286/21, провадження № 11-сс/816/177/21), не стосується обставин, викладених у поданій скарзі ОСОБА_6 , тому зроблений висновок суду апеляційної інстанції не міг бути врахований слідчим суддею у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог кримінального процесуального закону України, у тому числі норми ст. 26, слідчий суддя ухвалюючи судове рішення, вирішив питання, що винесені на розгляд, у межах поданої скаржником ОСОБА_6 скарги та віднесені до його повноважень КПК України. Тому порушення слідчим суддею загальних засад кримінального провадження, зокрема диспозитивності, колегія суддів не вбачає, тому вимоги апеляційної скарги у цій частині є також необґрунтованими та невмотивованими.

Враховуючи вищезазначене, всупереч доводам апеляційної скарги, колегія суддів вважає оскаржувану ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачає, у зв`язку з чим вказане судове рішення слід залишити без зміни, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404,407,419,422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 27 березня 2023 року, якою у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Сумської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, відмовлено, залишити без зміни, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4