Номер провадження №1-кс/641/423/2024 Справа №641/806/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000244 від 07.02.2024 року, до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. П`ятигорськ Російської Федерації, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, не працевлаштованого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова 08.02.2024 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому вона просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та визначити ОСОБА_4 заставу.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СВ ВП № 2 Харківського районного управління № 1 ГУ НП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження за № 0000244 від 07.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , у період дії воєнного стану, поширеного на території України, будучи обізнаним про Указ Президента України № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 року та Указами Президента України № 133/2022, № 259/2022, № 341/2022, № 573/2022, № 757/2022, № 58/2023, № 254/23, № 451/23, № 734/23 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", раніше неодноразово вчиняв кримінальні правопорушення проти власності, однак на шлях виправлення не став та знову вчинив кримінальне правопорушення проти власності при наступних обставинах.

Так, 06.02.2024 приблизно о 22 годині 30 хвилин, більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_4 перебував поблизу будинку № 12 по вул. Матросова в м. Харкові, де побачив раніше незнайомого йому ОСОБА_6 , який перебував разом з співмешканкою ОСОБА_4 ОСОБА_7 . Побачивши це, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_6 та на підґрунті ревнощів до ОСОБА_7 , схопив ОСОБА_6 за комір куртки, що була вдягнена на ньому та почав штовхати. Від вказаних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_6 впав на землю. Під час падіння з кишень куртки, що була вдягнена на ОСОБА_6 , випали належні йому грошові кошти та гаманець, в якому також знаходилися грошові кошти та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 .

Побачивши на землі поряд з ОСОБА_6 належні останньому грошові кошти та гаманець, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення належного ОСОБА_6 майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, в період дії воєнного стану, з метою незаконного особистого збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, скориставшись тим, що міське освітлення вимкнене, ОСОБА_6 перебуває в стані алкогольного сп`яніння, за злочинними діями ОСОБА_4 ніхто не спостерігає, підняв належні ОСОБА_6 гаманець та грошові кошти та з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Вказаними діями ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 11000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно та в умовах воєнного стану.

07.02.2024 ОСОБА_4 у відповідності до ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України відносяться до тяжких, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років.

На даний час існує ряд ризиків, передбачених п.п. 1, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, які є підставою, на думку органу досудового розслідування, для застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

1) підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити спробу переховуватись від органу досудового розслідування з метою уникнути відповідальності. Вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисних тяжких злочинів проти власності, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Вказане може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Окрім цього, введенням воєнного стану на території України, може спонукати ОСОБА_4 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити аналогічне кримінальне правопорушення

2) підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, так як підозрюваний ОСОБА_4 раніше неодноразово притягнутий до кримінальної відповідальності за вчинення умисного корисливого злочину проти власності. Крім того, у підозрюваного відсутні законні джерела існування, що може спонукати його до отримання незаконного доходу за рахунок злочинів проти власності.

З огляду на викладене, прокурор та слідчий зазначають, що є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, обґрунтовані, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просить його задовольнити. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам, просить визначити заставу на розсуд суду.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти клопотання заперечує, просить не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що умислу на вчинення злочину заздалегідь не мав, раптово взяв гаманець, який випав у потерпілого, свою вину визнає. Також зазначає, що до нього вже застосовувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в зв`язку з внесенням застави він був звільнений з СІЗО.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, ознайомившись з доданими до клопотання матеріалами, слідчий суддя зазначає наступне.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри належить прийняти до уваги дані, які містяться в наданих суду матеріалах.

Крім того, суд приймає до уваги п. 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини», згідно з яким наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення, а також рішення ЄСПЛ по справі «Мюрей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, в якому зазначено, що факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального розслідування, тобто факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку.

Також належить врахувати правову позицію ЄСПЛ, викладену в рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою розгляду провадження, досягнення цілей якого і є тримання під вартою.

Наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується дослідженими у судовому засіданні документами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 07.02.2024; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_6 від 07.02.2024; протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_6 від 07.02.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 07.02.2024; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_7 від 07.02.2024; протоколами огляду місця події від 07.02.2024; постановами про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речового доказу; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 07.02.2024; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_8 від 07.02.2024; протоколом огляду місця події від 07.02.2024. При цьому суд, ґрунтуючись на принципі презумпції невинуватості, не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкриміноване підозрюваному діяння.

Крім того, у судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 неодружений, зі слів має на утриманні неповнолітню доньку, не працевлаштований, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, у тому числі тяжкість злочину, який інкримінуються підозрюваному, суд вважає, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, а зважаючи на те, що на теперішній час кримінальне провадження знаходиться на стадії досудового розгляду, існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від слідства, суду.

В зв`язку з викладеним, суд вважає ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведеними.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не встановлено.

Посилання підозрюваного на те, що він має на утриманні неповнолітню доньку, має намір працевлаштуватись не дають достатніх підстав вважати, що вони можуть мати стримуючу дію та сприятимуть зменшенню існуючих ризиків.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на термін, який не може перевищувати 60 (шістдесят) днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі, визначеному п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, може достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та призначає заставу у розмірі 181680 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 183, 196, 197, 199, 331 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування.

Підозрюваного ОСОБА_4 взяти під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою рахувати з дня взяття під варту в залі суду, тобто з 08 лютого 2024 року.

Строк дії ухвали до 07 квітня 2024 року.

Розмір застави визначити в сумі 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р UA0006674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 641/806/24, ОСОБА_4 (Комінтернівський районний суд м. Харкова), до сплину терміну тримання під вартою.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрювану наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади за наявності паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Комінтернівського районного суду м. Харкова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1