24.01.2024
Справа № 331/8260/23
Провадження № 1-кс/331/194/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року місто Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000968 від 21.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000968 від 21.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що раніше засуджена особа, яка перебуває в державній установі «Запорізький слідчий ізолятор», за адресою: Україна, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Перша Ливарна, 36, вчиняє шахрайські дії шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Установлено, що вказана особа, маючи навички роботи із комп`ютерною технікою та інтернет-ресурсами, з використанням електронно-обчислювальної техніки та підключення до мережі Інтернет, знаходячись у державній установі «Запорізький слідчий ізолятор», створила у мережі Інтернет обліковий запис у соціальній мережі «TikTok», з метою подальшого незаконного заволодіння чужим майном - грошовими коштами, шляхом обману, та розмістила на вказаному сайті неправдиву інформацію у вигляді оголошення про продаж різноманітних товарів (військової амуніції), які в наявності відсутні без мети подальшої їх реалізації, шляхом продажу.

Указана особа створила у мережі Інтернет, а саме в соціальній мережі (відеохостингу) «TikTok» облікові записи ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , з метою подальшого незаконного заволодіння чужим майном - грошовими коштами, шляхом обману, розмістила на онлайн платформі неправдиву інформацію у вигляді оголошення про продаж «Мегабоксів для військовослужбовців» різноманітних товарів (військової амуніції, дронів), які в наявності відсутні без мети подальшої їх реалізації, шляхом продажу.

До вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Лисогірка Запорізького району Запорізької області, громадянин України, який має вищу освіту, неодружений? офіційно не працевлаштований, до поміщення в державну установу «Запорізький слідчий ізолятор», зареєстрований та мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , судимий.

Для злочинної діяльності використовує: мобільний телефон, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та банківські карти № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , які емітована АТ «Таскомбанк», № НОМЕР_8 , яка емітовані АТ КБ «Приватбанк» та № НОМЕР_9 , яка емітована АТ «АКЦЕНТ-БАНК».

Після проведення тимчасових доступів до банківських рахунків та проведення інших слідчих (розшукових) дій було встановлено, що для злочинної діяльності та руху грошових коштів, отриманих внаслідок шахрайства використовуються й інші банківські картки, а саме: НОМЕР_10 , яка емітована АТ «УКРСІББАНК», НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , які емітовані АТ «ПУМБ», НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 які емітовані АТ «АКЦЕНТ-БАНК».

Крім того, в ході виконання доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України, до СВ ВП № 2 ЗРУП надійшов рапорт стосовно причетних до вчинення кримінального правопорушення осіб.

Так, було встановлено особу, яка розмістила на онлайн платформі неправдиву інформацію у вигляді оголошення щодо продажу «Мегабоксів для військовослужбовців» різноманітних товарів (військова амуніція, дрони), які насправді не має в наявності та не мав мети подальшої їх реалізації, шляхом продажу.

Ним являється: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ув`язнений в ДУ «ЗСІ», використовує сім карти ТОВ «Лайфселл»: НОМЕР_18 , НОМЕР_19 , НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 . ПрАТ «Київстар»: НОМЕР_23 , НОМЕР_24 , НОМЕР_25 , ПрАТ «ВФ Україна»: НОМЕР_26 .

Також встановлено, що ОСОБА_7 , до злочинної діяльності залучив:

- гр. ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , був навчений ОСОБА_7 , шахрайським діям, вчиняє аналогічне шахрайство, допомагає фігуранту у виводі грошових коштів на підконтрольні банківські рахунки, які здобуті злочинним шляхом;

- гр. ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , надала в користування свої банківські картки ОСОБА_10 , допомагає фігуранту у виводі грошових коштів на підконтрольні банківські рахунки, які здобуті злочинним шляхом;

??- гр. ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , надала в користування свої банківські картки ОСОБА_12 , допомагає фігуранту у виводі грошових коштів на підконтрольні банківські рахунки кошти, які здобуті злочинним шляхом;

??- гр. ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 , допомагає фігуранту у виводі грошових коштів на підконтрольні банківські рахунки кошти, які здобуті злочинним шляхом.

19.01.2024 під час санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «Redmi» Note 12S (Onyx Black) 8 GB RAM 256 GB ROM в корпусі чорного кольору ІМЕІ 1 НОМЕР_27 , ІМЕІ 2 НОМЕР_28 в чохлі чорного кольору в якому знаходились одна сім карти операторів мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" НОМЕР_29 .

- одна банківська карта № НОМЕР_30 емітовані Акціонерним товариством комерційний банк "ПРИВАТБАНК".

- LTE скретч картка LIFE CELL операторів мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" з номером НОМЕР_29 .

На теперішній час з метою проведення подальшого досудового розслідування, призначення судових експертиз, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучені речі.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди..

Згідно абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

На підставі вищевикладеного просить слідчого суддю задовольнити клопотання. Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

- мобільний телефон «Redmi» Note 12S (Onyx Black) 8 GB RAM 256 GB ROM в корпусі чорного кольору ІМЕІ 1 НОМЕР_27 , ІМЕІ 2 НОМЕР_28 в чохлі чорного кольору в якому знаходились одна сім карти операторів мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" НОМЕР_29 .

- одну банківську карту № НОМЕР_30 емітовану Акціонерним товариством комерційний банк "ПРИВАТБАНК".

- LTE скретч картку LIFE CELL оператора мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" з номером НОМЕР_29 .

Однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених у ст. 6 Закону України «Про статус суддів»: суддя, при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України, забезпечувати повний, всебічний та об`єктивний розгляд судових справ з дотриманням установлених законом строків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що розгляд клопотання за відсутності слідчого, прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання та долучені до нього копії документів, прийшов до наступного.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-її). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А « 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу).

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, а також те, що незастосування арешту майна, може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 16, 21, 93, 98-100, 117, 131, 132, 167, 170-174 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000968 від 21.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

- мобільний телефон «Redmi» Note 12S (Onyx Black) 8 GB RAM 256 GB ROM в корпусі чорного кольору ІМЕІ 1 НОМЕР_27 , ІМЕІ 2 НОМЕР_28 в чохлі чорного кольору в якому знаходились одна сім карти операторів мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" НОМЕР_29 .

- одну банківську карту № НОМЕР_30 емітовану Акціонерним товариством комерційний банк "ПРИВАТБАНК".

- LTE скретч картку LIFE CELL оператора мобільного зв`язку ТОВ «ЛАЙФСЕЛЛ" з номером НОМЕР_29 .

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її винесення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1