Провадження № 1-кс/344/6822/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , представника володільця майна АТ «Державний експортно-імпортний банк України» - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах АТ «Державний експортно-імпортний банк України», про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

Представник АТ «Державний експортно-імпортний банк України» звернувся з вказаним клопотанням в обґрунтування якого посилався на те, що між ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України», який є державним банком, та ТОВ «Компанія Рона» 05.08.2014 було укладено Генеральну кредитну угоду, в рамках якої сторони уклали кредитний договір. На виконання кредитного договору банк надав позичальнику кредит шляхом відкриття мультивалютної відновлювальної кредитної лінії з кінцевим терміном погашення кредиту до 04.08.2016. В забезпечення зобов`язань позичальника за генеральною угодою між АТ «Укрексімбанк» та ТОВ «КГД-Буд» були укладені іпотечний договір, згідно якого іпотекодавець передав в іпотеку банку нерухоме майно приміщення громадського харчування ресторан Цунамі, спортивно-оздоровчий комплекс Льодова арена, розважально-дозвільний центр з спортивно оздоровчим комплексом Аквапарк, земельну ділянку загальною площею 1,7445 га, також було укладено договір застави згідно якого в заставу банку було передано основні засоби рухоме майно (обладнання та устаткування). Своїх зобов`язань за генеральною кредитною угодою ТОВ «Компанія Рона» не виконала, внаслідок чого утворилась заборгованість станом на січень 2018 року становила 4 840 180,17 доларів США, 99 099,07 євро та 26 140 202,06 грн.

Але, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 06.07.2022 у справі № 757/16127/22-к про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000727 накладено арешт на майно, яким фактично створено перешкоди до проведення торгів з продажу предметів іпотеки та застави, що може завдати реальні збитки у особливо великому розмірі державі в особі АТ «Укрексімбанк». Внаслідок зазначено ухвали порушене законне право держави в особі АТ «Укрексімбанк» на задоволення грошових вимог на суму 57 374 896,30 грн. АТ «Укрексімбанк» є титульним володільцем вказаного нерухомого майна, оскільки володіє ним за цивільно-правовим договором.

Зі змісту ухвали від 06.07.2023 року вбачається, що вищезазначене майно є предметом кримінального правопорушення, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З урахуванням наведеного арешт накладено необґрунтовано.

Рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 17.01.2018р., яке набрало законної сили 17.04.2018р., було задоволено позов АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (як іпотекодержателя та заставодержателя) до ТОВ «КГД-Буд» (як іпотекодавця та заставодавця) в рахунок погашення заборгованості ТзОВ «Компанія Рона» та звернуто стягнення на нерухоме та рухоме майно. Ухвала слідчого судді про арешт майна суперечить рішенню суду, яке набрало законної сили та унеможливлює його виконання.

В судовому засіданні представник АТ «Державний експортно-імпортний банк України» з підстав зазначених у клопотанні просив скасувати арешт на нерухоме та рухоме майно. Також додатково пояснив, що підставою для скасування арешту майна є необґрунтованість ухвали слідчого судді та на даний час немає підстав для подальшого арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заперечення щодо скасування арешту, оскільки слідчі дії ще тривають, ухвала слідчого судді від 06.07.2022 є обґрунтованою, арешт накладено правомірно, підстав для його скасування немає.

Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали клопотання та докази надані прокурором, вважаю наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а згідно з ч. 2 - документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в ч. 1 цієї статті.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.07.2022 накладено арешт із забороною користування, розпорядження, відчуження та переміщення на речові докази, а саме рухоме та нерухоме майно, яке належить ТОВ «КГД-БУД».

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтовуючи клопотання адвокат посилається на те, що арешт слідчим суддею накладено необґрунтовано.

Рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 17.01.2018, яке набрало законної сили 17.04.2018, було задоволено позов АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (як іпотекодержателя та заставодержателя) до ТОВ «КГД-Буд» (як іпотекодавця та заставодавця) в рахунок погашення заборгованості ТзОВ «Компанія Рона» та звернуто стягнення на нерухоме та рухоме майно.

На примусове виконання рішення суду в межах виконавчого провадження, відкритого 10.06.2021 таке майно описано, арештоване та передане на реалізацію через ДП «Сетам».

Як стверджує заявник, накладенням арешту на нерухоме та рухоме майно створено перешкоди для проведення наступних торгів (перші торги не відбулися) з продажу предметів іпотеки та застави в межах виконання рішення господарського суду у виконавчому провадженні.

Ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 06.07.2022р., якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000727 від 29.11.2018р. за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 в апеляційному порядку АТ «Державний експортно-імпортний банк України» не оскаржувалась.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, рішенням господарського суду від 12.05.2021 у справі №909/50/18, яке залишене без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 28.09.2021 та постановою ВС від 07.07.2022, які надав сам заявник, було визнано недійсними рішення зборів учасників товариства ТОВ «КГД-Буд» від 01.12.2015 за протоколом №27. За даним протоколом було вирішено надання в заставу земельної ділянки з метою збільшення кредитного ліміту до 90 млн. грн. із внесенням відповідних змін до договорів з наданням повноважень директору ТОВ «КГД-Буд» для підписання відповідних договорів. При цьому, експертизою встановлено, що підпис голови зборів та секретаря ними не вчинявся, а іншими особами.

Натомість, представник заявника надав до матеріалів клопотання протокол №28 від 01.12.2015 про затвердження змін та доповнень до іпотечного договору та договору застави. Вважає, що даний протокол №28 слід взяти до уваги при розгляді даного клопотання, оскільки саме даним протоколом й було погодження щодо факту передачі деякого майна, незважаючи на визнання судом недійсним протоколу №27 за цей же день.

Разом з цим, предметом досудового розслідування ще будуть встановлюватись реальні наміри ТОВ «КГД-Буд» (як і інших фізичних та юридичних осіб щодо інших банків) та обсяги майна, що передані потерпілою стороною в іпотеку товариству «Державний експортно-імпортний банк України». І незважаючи на те, що представник зазначив про звернення стягнення тільки на існуюче нерухоме та рухоме майно, водночас заборгованість банку встановлювалась за змінами та доповненнями до кредитного договору по збільшення ліміту до 90 млн. грн., та збільшення обсягу заставного та іпотечного майна, а відповідно й заборгованість встановлювалась господарським судом з врахуванням збільшеного ліміту та обсягу відсотків та пені до цієї заборгованості. Саме це також впливатиме на встановлення певних обставин у досудовому розслідуванні, тому на переконання слідчого судді є передчасним таке клопотання про скасування арешту майна.

Отже, на даному етапі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, встановлюються його обставини, а тому слідчим суддею не встановлено даних, які б не виправдовували на даний час втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи.

Скасування арешту майна станом на даний час може зашкодити ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні та не сприятиме його дієвості та досягненню мети кримінального провадження.

За таких обставин слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах АТ «Державний експортно-імпортний банк України», про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Повний тест ухвали складено та проголошено 29.09.2023 року о 11.00 годин.