КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/5171/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянула у закритому судовому засіданні в місті Києві апеляційні скарги захисників ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , подані в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 серпня 2023 року, у кримінальному провадженні №0000010 від 18.01.2023,-

ВСТАНОВИЛА:

Зазначеною ухвалою задоволено клопотання слідчого ГСУ Державного бюро розслідувань ОСОБА_10 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , включно, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.276 КК України.

Розглядаючи клопотання органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя врахував обґрунтованість підозри та ризиків, які зазначені у клопотанні, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , дані про особу підозрюваного та дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Не погодившись з таким рішенням суду, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо його підзахисного та обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме особистого зобов`язання або домашнього арешту на певний період доби. На думку захисту ухвала слідчого судді є незаконною, оскільки його висновки про обґрунтованість підозри є передчасними, висновок експертів за результатами проведення судової комплексної комісійної експертизи є неналежним доказом, оскільки зроблений з порушенням діючого законодавства. Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є недоведеними, його підзахисний ніяким чином не переховувалась від слідства та суду, не вчиняв тиск на учасників провадження, не скоїв інші кримінальні правопорушення, а сама лише тяжкість покарання не може слугувати підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також захисник звертає увагу на те, що слідчий суддя не врахував положення ст.178 КПК України, не оцінив належним чином характеризуючи дані його підзахисного, безліч відзак та нагороджень.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити органу досудового розслідування в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби або у вигляді особистого зобов`язання. Апелянт вважає оскаржувану ухвалу суду незаконною, необґрунтованою та такою, що виразилась у неповноті судового розгляду та невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи.

Захисник зазначає про те, що слідчий суддя необґрунтовано прийняв до уваги нічим не підтверджені доводи сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, будь-яких належних та допустимих доказів, які б підтверджували незаконні дії його підзахисного не зазначено та до клопотання не долучено. Окрім того захисник звертає увагу і на те, що згідно Наказу Спеціального авіаційного загону Оперативно - рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України, 18.01.2023 року ОСОБА_6 вибув у відрядження та не вливав на обставини польоту того дня.

Також, апелянт вказує на те, що а ні в клопотанні слідчого, а ні в ухвалі слідчого судді не визначено, не встановлено та не наведено жодних правових підстав, які б вказували на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним у клопотанні ризикам. Звертає увагу захисник і на те, що застосовуючи запобіжний захід ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою слідчий суддя не врахував дані, які характеризують особу його підзахисного, зокрема, міцні соціальні зв`язки, його репутацію, наявність родини, постійне місце проживання та реєстрації, раніше до будь якої відповідальності не притягувався.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисників та підозрюваного, які підтримали апеляційні скарги та просили їх задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних скарг, вважаючи ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана особа може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Дослідивши надані суду матеріали, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді в частині, що стосується обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.276 КК України.

Так, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. На думку колегії суддів, такі фактичні дані містяться в доданих до клопотання органу досудового розслідування матеріалах, в зв`язку з чим, підозра про ймовірну причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, органом досудового розслідування доведена та сумніву у суду щодо їх достатності не викликала.

Разом з тим, розглядаючи клопотання про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства та не врахував у відповідності до ст. 178 КПК України і практики Європейського суду з прав людини всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, та обґрунтованості підозри слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченимкримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Крім того, відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Однак, надані суду матеріали не містять відомостей щодо існування виняткових обставин, які б виправдовували позбавлення ОСОБА_6 права на свободу та давали підстави для тримання його під вартою. Крім того запобігти існуючим ризикам зможе запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з огляду на ставлення підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення та співпрацю з органами досудового розслідування.

Так, хоча ОСОБА_6 і обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.276 КК України, проте в минулому ОСОБА_6 до кримінальної відповідальності не притягувався, характеризується позитивно, має постійне місце проживання та реєстрації, має міцні соціальні зв`язки, має ряд відзнак та подяк.

Що стосується заявлених органом досудового розслідування ризиків, то слід зазначити, що конкретні обставини справи в сукупності з даними про особу підозрюваного, дають підстави вважати, що їм можливо запобігти без позбавлення особи свободи.

При цьому, до такого висновку колегія суддів приходить на підставі наданих їй матеріалів, які не містять відомостей про існування виключних обставин, які б давали підстави вважати що жоден запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою буде недостатнім стримуючим засобом неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Також, колегія суддів враховує конкретні обставини справи, поведінку підозрюваного, його моральні якості, відсутність відомостей про намагання ОСОБА_6 ухилятися від органів досудового розслідування та суду, спосіб життя взагалі.

Таким чином, виходячи з вище зазначених норм закону, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється, розмір покарання, який загрожує останньому у разі визнання його винним, дані про особу підозрюваного колегія суддів вважає, що запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Саме такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками та відповідає особі підозрюваного.

У зв`язку з цим, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановлення нової ухвали апеляційним судом, якою за встановлених вище обставин необхідно застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 219,309, 376, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційні скарги захисників ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 серпня 2023 року, якою задоволено клопотання слідчого ГСУ Державного бюро розслідувань ОСОБА_10 та застосовано до підозрюваного за ч.3 ст.276 КК України у кримінальному провадженні №0000010 від 18.01.2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого ГСУ Державного бюро розслідувань ОСОБА_10 у кримінальному провадженні №0000010 від 18.01.2023 рокупро застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 наступні обов`язки:

- з`являтись за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- здати на зберігання слідчому (прокурору) свій паспорт, інший документ, який дає право на виїзд та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні № 0000010.

Строк дії ухвали до 01 жовтня 2023 року включно.

Підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 негайно доставити до місця проживання за вищезазначеною адресою та звільнити з під варти.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника - прокурора у кримінальному провадженні №0000010 від 18.01.2023.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3