У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах власника майна - ОСОБА_3 про скасування арешту за матеріалами кримінального провадження №0001553 від 29.06.2022,

В С Т А Н О В И В:

30.10.2023, до Деснянського районного суду міста Києва, електронним зв`язком звернувся адвокат ОСОБА_2 , діючий на захист інтересів ОСОБА_3 , як представник власника майна клопотав про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 29.09.2023 у справі №754/13722/23 за матеріалами кримінального провадження №0001553 від 29.06.2022.

Ознайомившись з матеріалами звернення, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Водночас, адвокат ОСОБА_2 за змістом клопотання стверджує про незаконність ухвали слідчого судді через невідповідність суми викраденого майна обсягу арештованої техніки вилученої за місцем мешкання підозрюваного.

Обґрунтування доводів фактично зводиться до незгоди із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження, яке за своєю суттю фактично є апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва, у зв`язку з чим слідчий суддя при його розгляді позбавлений можливості надати правову оцінку доводам заявника щодо порушення норм матеріального та процесуального права при накладені арешту на майно.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах власника майна - ОСОБА_3 про скасування арешту накладного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 29.09.2023 у справі №754/13722/23 за матеріалами кримінального провадження №0001553 від 29.06.2022.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5