Справа № 646/8539/23
№ провадження 1-кп/646/382/2024
УХВАЛА

29.01.2024 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000109 від 26.07.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на те, що ризики, які враховані при обранні запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а також унеможливлюють застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, посилаючись на недоведеність прокурором ризиків, на які він посилається в обґрунтування клопотання.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, в яких підозрюється ОСОБА_5 , підтверджують наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою, не забезпечить належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 під час судового розгляду по кримінальному провадженню, а тому суд вважає доцільним продовжити запобіжний захід відносно останнього у вигляді тримання під вартою, що буде достатнім, забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тримання під вартою.

Враховуючи наведене, наявність вищенаведених ризиків та з метою їх запобігання, обґрунтованість підозри, а також те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та з урахуванням встановлених даних про особу обвинуваченого продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, суд звертає увагу, що обвинуваченому ОСОБА_5 встановлено заставу у сумі 107360 гривень з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків до сплину терміну тримання під вартою, але суд вважає можливим встановити розмір застави в розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 гривень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 196, 331, 372 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном до 60 днів, тобто до 29.03.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., яка може бути внесена протягом строку тримання під вартою.

У разі внесення застави звільнити обвинуваченого з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про своє місце проживання та засоби зв`язку; прибувати за викликом до суду; утримуватись від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1