ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю :

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

(в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2023 року про задоволення скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 та скасування повідомлення про підозру від 31 серпня 2023 року, пред`явлену ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000703 від 13.07.2023 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді задоволено скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 та скасовано повідомлення про підозру від 31 серпня 2023 року, пред`явлену ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000703 від 13.07.2023 року.

Зобов`язано прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000703 від 13.07.2023 року виключити з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань інформацію про повідомлення про підозру від 31 серпня 2023 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя послався на те, що органом досудового розслідування в повідомленні про підозру не встановлено, що Дніпропетровська обласна рада є органом управління КП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпровської обласної ради». На момент повідомлення про підозру 31 серпня 2023 року органу досудового розслідування не була відома вищезазначена інформація, оскільки вона була надана заступником голови Дніпропетровської обласної ради по виконавчому апарату ОСОБА_9 24.10.2023 за № вих.-2511/0/2-23 слідчому СУ ГУНП В Дніпропетровській області ОСОБА_10 на відповідний запит від 02.10.2023 року за вих. № 2/9406.

Зазначає, що твердження сторони обвинувачення, зважаючи на всі викладені у їх сукупності в оскаржуваному повідомленні про підозру ґрунтується на суб`єктивних припущеннях щодо умислу, оскільки не підкріплене конкретними доказами у даному кримінальному провадженні, на що вказує сам текст оскаржуваного повідомлення, що, у свою чергу, дозволяє зробити висновок про відсутність підстав вважати повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, викладене в оскаржуваному повідомленні про підозру, обґрунтованим.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі та доповненнях до неї прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою в задоволенні скарги захисника відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що обґрунтованість доказами суд оцінює лише висунуте обвинувачення, яке викладається в обвинувальному акті, а не в письмовому повідомленні про підозру, а отже обговорення судом довів скаргу, які стосуються питань оцінки доказів, які зібрані на момент повідомлення про підозру, під час розгляду скарги є неприпустимим.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Захисник заперечували проти задоволення апеляційної скарги.

Мотиви апеляційного суду.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Інститут повідомлення про підозру під час досудового розслідування у кримінальному провадженні регламентовано Главою 22 КПК України, яка регулює правові підстави та порядок повідомлення конкретної особи про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, підстави для його зміни, а також вимоги до змісту та реквізитів повідомлення про підозру як процесуального документу.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Згідно вимог ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Слідчий суддя зазначених вимог закону під час розгляду скарги на думку колегії апеляційного суду дотримався.

Так, в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000703 від 13.07.2023 року, 31 серпня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000703 від 13.07.2023 року старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 складено письмове повідомлення про підозру, яке було погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_12 , згідно з яким ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у привласненні чужого майна в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем в умовах воєнного стану.

Письмове повідомлення про підозру вручено особисто ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в день його складення 31 серпня 2023 року старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 .

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Подання скарги на повідомлення про підозру є реалізацією підозрюваним прав, закріплених в КПК України, а саме: пунктом 16 ч. 3 ст. 42 та пунктом 10 частини 1 статті 303. Відповідну скаргу слідчому судді може подати підозрюваний, його захисник або законний представник.

В Кримінальному процесуальному кодексі України відсутній конкретний перелік підстав для скасування повідомлення про підозру. Однак, з аналізу положень статей 276 - 278 КПК України можна виділити три види підстав для скасування повідомлення про підозру: неналежний суб`єкт складення та вручення повідомлення про підозру; повідомлення про підозру складено слідчим, однак немає відмітки про погодження прокурором (дане повідомлення про підозру є недійсним з моменту його здійснення); зміст повідомлення не містить дату його складання, підпис слідчого або прокурора, який здійснив повідомлення про підозру, або в повідомленні не зазначені права підозрюваного; підозра вручена не уповноваженою особою (підозру має право вручити тільки прокурор, у порядку, визначеному ст. 481 КПК України);порушення процесуального порядку вручення повідомлення про підозру; підставою для скасування повідомлення про підозру також є порушення порядку його вручення, (зокрема факт, що на момент вручення підозри, по кримінальному провадженню закінчився строк досудового розслідування); підставою для скасування повідомлення про підозру є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру (процесуального статусу підозрюваного (крім випадку затримання) особа набуває не після складання тексту, а лише після вручення повідомлення уповноваженою особою); необґрунтованість підозри; повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК України, не містить правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статей (частини статей) закону України про кримінальну відповідальність, що в свою чергу крім порушення вимог КПК є грубим порушенням права на захист; аналіз змісту повідомлення про підозру, не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності особи до вчинення інкримінованого йому злочину кримінального правопорушення; матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди, на цій підставі повідомлення про підозру є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Отже, виходячи з аналізу змісту повідомлення про підозру та аналізу внесених відомостей до ЄРДР за № 0000703 від 13.07.2023 року, слідчий суддя правильно прийшов до висновку про те, що твердження сторони обвинувачення, зважаючи на всі викладені у їх сукупності в оскаржуваному повідомленні про підозру обставини, ґрунтується на суб`єктивних припущеннях, оскільки не підкріплене конкретними доказами у даному кримінальному провадженні, на що вказує сам текст оскаржуваного повідомлення, що, у свою чергу, дозволило слідчому судді зробити висновок про відсутність підстав вважати повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, викладене в оскаржуваному повідомленні про підозру, обґрунтованим.

У відповідності до ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини.

З точки зору практики Європейського суду з прав людини, обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

При цьому, факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

На підставі доданих до клопотання матеріалів слідчий суддя досліджує обґрунтованість підозри щодо кожного діяння, що інкримінується підозрюваному, в загальному механізмі кримінального правопорушення, про яке стверджує сторона обвинувачення.

Так, відповідно до змісту повідомленої підозри, досудовим розслідуванням встановлено, що у період з червня 2021 року по грудень 2022 року ОСОБА_8 , як генеральний директор КП Обласний центр екстренної медичної допомоги та медицини катастрофДОР заволодів коштами КП Обласний центр екстренної медичної допомоги та медицини катастрофДОР шляхом видання незаконних наказів про преміювання.

В свою чергу, як правильно зазначив суд першої інстанції, повідомлення про про підозру ОСОБА_8 не містить відомостей про те, що Дніпропетровська обласна рада є органом управління майном КП Обласний центр екстренної медичної допомоги та медицини катастрофДОР.

На момент повідомлення про підозру 31 серпня 2023 року органу досудового розслідування не була відома інформація про те, що Дніпропетровська обласна рада є органом управління КП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпровської обласної ради», оскільки така інформації була надана заступником голови Дніпропетровської обласної ради по виконавчому апарату ОСОБА_9 24.10.2023 за № вих.-2511/0/2-23 слідчому СУ ГУНП В Дніпропетровській області ОСОБА_10 на відповідний запит від 02.10.2023 року за вих. № 2/9406.

З урахуванням наведеного у сукупності убачається, що зміст повідомлення про підозру ОСОБА_8 та сукупність зібраних у справі доказів, на даному етапі досудового розслідування не дає достатніх підстав для висновку про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому, на думку апеляційного суду, дане повідомлення про підозру є передчасним.

Зазначена обставина є підставою для скасування повідомлення про підозру від 22.12.2022 ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Доводи апеляційної скарги прокурора з доповненнями про те, що зазначена слідчим суддею підстава для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_8 є безпідставною та необґрунтованою на думку колегії суддів є помилковими та не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки ст. 303 КПК України не наведено єдиних та безумовних підстав для скасування підозри.

Що стосується інших доводів апеляційної скарги прокурора, то вони також не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду провадження та в своїй більшості стосуються фактично дослідження та оцінки доказів, що можливо на стадії розгляду справи в суді.

За наведених обставин підстав для скасування ухвали слідчого судді з мотивів, наведених в апеляційній скарзі прокурора, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 404, 407, 303-309, 395 КПК України колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2023 року про задоволення скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 та скасування повідомлення про підозру від 31 серпня 2023 року, пред`явлену ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000703 від 13.07.2023 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4