КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/7719/2023 Суддя - доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2023,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2023 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 09 листопада 2023 року.

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що викладені у заяві ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який, в свою чергу, розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, та як вбачається з самої заяви, у ній не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення зазначених ним кримінальних правопорушень.

При цьому, заявник не наводить у заяві будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене ним, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення вказаних ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій, та власному аналізі і бачені норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Вказане, на думку слідчого судді, позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 , посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2023 та постановити нову ухвалу про задоволення скарги на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 09 листопада 2023 року про вчинення встановленими відомими особами - Головою Другого апеляційного адміністративного суду Армені ОСОБА_7 , суддею цього суду ОСОБА_8 та керівником апарату Другого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_9 систематичних кримінальних правопорушень - незаконного втручання в АСДС Другого апеляційного адміністративного суду, з надісланням заявнику на його електронну адресу витягу з ЄРДР протягом 24 годин з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що 09.11.2023 о 19:40 ним на офіційну електронну скриньку ДБР було надіслано заяву, підписану КЕП, про вчинене щодо нього кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 376-1 КК України, вчинене суддями та іншими особами. Стосовно зазначеного кримінального правопорушення, вчиненого суддями, підслідність визначено за ст. 216 КПК України за ДБР. Заявою чітко означено ознаки кримінальних правопорушень - систематичного (кожного дня) незаконного втручання в АСДС Другого апеляційного адміністративного суду. Однак, станом на 14.11.2023 18:00 відомості до ЄРДР слідчим ГСУ ДБР не внесені, витягу з ЄРДР йому не надіслано. Зазначений злочин викликав резонанс у юридичній спільноті, у журналістів, внаслідок чого відомості про недоліки АСДС українських судів увійшли до Звіту Європейської комісії. Строк внесення відомостей до ЄРДР становить 24 години, тобто строк сплив. Апелянт вказує, що у 10-денний строк, керуючись ст.ст. 303-304 КПК України, він подав скаргу слідчому судді.

Щодо оскаржуваної ухвали апелянт вказує, що підставою для відмови слідчий суддя зазначив завідомо неправдиві відомості про те, що він начебто на навів об`єктивних даних у своїй заяві від 09.11.2023, які достовірно підтверджували вчинення особами кримінального правопорушення. Завідомо неправдиві - тому що у заяві чітко визначені такі дані та до заяви від 09.11.2023 долучені навіть докази вчинення кримінального правопорушення - ч. 1 ст. 376-1 КК України.

Апелянт зазначає, що оскільки ним ініційовано питання саме про виконання завдань кримінального провадження за його заявою, і об`єктивними даними у його заяві ознак кримінального правопорушення він зазначив конкретні відомості щодо втручання в АСДС при розподілі справ, Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 р. мало бути застосовано слідчим суддею при розгляді справи. Натомість, покриваючи злочини суддів адміністративної юрисдикції, організовуючи корупційну «кругову поруку», слідчий суддя вчинив максимум дій з унеможливлення відкриття кримінального провадження щодо зазначених суддів, чим перешкодив виконанню завдань кримінального провадження.

ОСОБА_6 та представник ДБР, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, ОСОБА_6 подав заяву про розгляд справи у його відсутність, представник ДБР про причини неявки суд не повідомив, а тому враховуючи наведене та вимоги ч. 4 ст. 405 КПК України, апеляційний розгляд проведено у відсутність осіб, які не з`явились.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається зі скарги ОСОБА_6 направив до Державного бюро розслідувань, заяву від 09.11.2023 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 376-1 КК України суддями та керівником апарату Другого апеляційного адміністративного суду, однак уповноважені особи Державного бюро розслідувань не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст.214 КПК України.

У зв`язку з чим ОСОБА_6 таку бездіяльність оскаржив до слідчого судді, і в своїй скарзі просив зобов`язати уповноважену особу Державного бюро розслідувань, внести до ЄРДР відомості за його заявою від 09.11.2023 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя виходив з того, що його заява від 09.11.2023 не містить конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення зазначених ним кримінальних правопорушень, тобто об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про наявність події злочину.

З таким висновком погоджується і колегія суддів, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь - якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Як слідує з матеріалів провадження, в заяві від 09.11.2023 ОСОБА_6 просив внести відомості в ЄРДР і розпочати кримінальне провадження, передбачене ч.1 ст. 376-1 КК України щодо суддів та керівника апарату Другого апеляційного адміністративного суду.

Однак, як вірно зазначив в ухвалі слідчий суддя, ОСОБА_6 в заяві не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення зазначених ним кримінальних правопорушень, а викладення даних, в яких ОСОБА_6 висуває загальне припущення про можливе вчинення вказаних ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій, та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність, на переконання колегії суддів, дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Отже, висновки слідчого судді про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 ґрунтуються на вимогах закону та підтверджуються матеріалами судового провадження, а тому, доводи ОСОБА_6 в цій частині є неспроможними.

Посилання ОСОБА_6 в апеляційній скарзі, на те, що ним у заяві було наведено усі ознаки кримінального правопорушення та конкретні відомості щодо втручання в АСДС при розгляді справ, а тому відомості за його заявою повинні були бути внесені до ЄРДР, то колегія суддів зауважує, що не будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання до Державного бюро розслідувань не тягне за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР, оскількивносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, яких ОСОБА_6 наведено не було, а відтак, не було і бездіяльності по невнесенню відомостей до ЄРДР.

Будь - яких істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегія суддів не вбачає.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про законність, обґрунтованість та вмотивованість постановленої слідчим суддею ухвали за скаргою ОСОБА_6 та підстав для її скасування не вбачає.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2023, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 09 листопада 2023 року - без змін.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

__________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4