Провадження №1-кс/760/905/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінальної справи №760/25826/23 про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.2 ст.369-2 КК України, у кримінальному провадженні №0000041 від 01.08.2023 року,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до судді Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від розгляду справи №76025826/23 про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.2 ст.369-2 КК України, у кримінальному провадженні №0000041 від 01.08.2023 року.

В обґрунтування вимог заяви зазначає, що суддя допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, що свідчить про його небезсторонність на користь сторони обвинувачення. Так, суддя ОСОБА_5 прийняв до провадження завідомо незаконний обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 . Суддя не розібрався, не дослідив і не встановив обставини кримінального провадження, натомість у свавільний спосіб ухвалив процесуальне рішення про продовження строку дії обов`язків до 13 лютого 2024 року. Суддя свавільно легалізував беззаконня, яке вчинили слідчі та прокурори разом із слідчими суддями Голосіївського районного суду м. Києва. Крім того, суддя ОСОБА_5 діяв явно незаконно, постановляючи ухвалу від 13 грудня 2023 року на основі причетності ОСОБА_3 до вчинення ним кримінального правопорушення. Однак, у справі немає жодних доказів на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків в розумінні ст.177 КПК України. Відтак, вищезазначені обставини викликають сумнів стосовно безсторонності судді при розгляді даної справи.

У судове засідання заявник адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Особа, якій заявлено відвід - суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 про день час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином.

Відповідно до ст.81 КПК України суддя ухвалив проводити розгляд заяви у відсутності учасників судового провадження.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши подану заяву та додані до неї копії документів, суддя приходить до висновку про відмову в її задоволенні з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.1, 2, 5 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Також, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви № 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Таким чином, заява про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 по суті є незгодою з процесуальним рішенням судді, що відповідно до ст.75 КПК України не є підставою для відводу.

Враховуючи викладене, а також те, що думка заявника про необ`єктивність та упередженість судді носить характер припущень, суд прийшов до висновку, що підстави для відводу судді відсутні, а тому в задоволенні заяви про відвід необхідно відмовити.

Керуючись статтями 75, 80, 81КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінальної справи №760/25826/23 про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.2 ст.369-2 КК України, у кримінальному провадженні №0000041 від 01.08.2023 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва ОСОБА_1