У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0001415 від 18 жовтня 2022 року, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у справі № 761/4009/23

У С Т А Н О В И В:

Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001415 від 18 жовтня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415 від 18 жовтня 2022 року накладено арешт на грошові кошти, сума яких не перевищує 1 976 038 623,33 гривень, що перебувають на банківських рахунках ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» (), відкриті в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528): НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 та зупинено видаткові операції з грошовими коштами, сума яких не перевищує 1 976 038 623,33 гривень, що знаходяться на банківських рахунках ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» (), відкриті в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та виплати заробітної плати.

22 серпня 2023 року адвокат ОСОБА_5 , яка ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва із клопотанням про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0001415 від 18 жовтня 2022 року, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у справі № 761/4009/23, оскільки в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту на грошові кошти підприємства відпала потреба, а сам арешт накладено необґрунтовано.

Захисник у судовому засіданні клопотання підтримав просив задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо скасування арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Київського апеляційного суду при накладенні арешту колегія суддів виходила з того, що арешт необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що на даному етапі досудового розслідування, є можливим скасувати арешт майна, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у справі № 761/4009/23 в частині виплати заробітної плати і відповідних нарахувань на заробітну плату працівників ПрАТ "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" (), в тому числі розрахунків при звільненні, відпускних, аліментів, лікарняних, відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, матеріальної допомоги на поховання згідно з Колективним договором, матеріальної допомоги сім`ям загиблих працівників згідно з Колективним договором, пільгових пенсій, включаючи на здійснення виплат з вказаною метою на транзитні рахунки в інші банківські установи; виплат, пов`язаних зі сплатою місцевих податків та зборів.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 173-174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0001415 від 18 жовтня 2022 року, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у справі № 761/4009/23 - задовольнити частково.

Скасувати арешт, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року в частині виплати заробітної плати і відповідних нарахувань на заробітну плату працівників ПрАТ "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" (), в тому числі розрахунків при звільненні, відпускних, аліментів, лікарняних, відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, матеріальної допомоги на поховання згідно з Колективним договором, матеріальної допомоги сім`ям загиблих працівників згідно з Колективним договором, пільгових пенсій, включаючи на здійснення виплат з вказаною метою на транзитні рахунки в інші банківські установи; виплат, пов`язаних зі сплатою місцевих податків та зборів.

У задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1