Справа № 383/1789/23
Номер провадження 1-кс/383/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

скаржника - ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області скаргу ОСОБА_3 на постанови старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження від 03.11.2023 року та про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілим від 20.10.2023 року по кримінальному провадженню №0000068 від 02.09.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області зі скаргою на постанови старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження від 03.11.2023 року, про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілим від 20.10.2023 року по кримінальному провадженню №0000068 від 02.09.2023 року та зобов`язання вчинити інші дії.

В судовому засіданні скаржник підтримав скаргу, посилаючись на обставини, викладені в ній.

Старший дізнавач сектору дізнання Відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду клопотання в якому просив провести розгляд скарги без його участі та повернути скаргу без розгляду, оскільки її зміст містить висловлювання образливого характеру, що свідчить про неповагу до органу досудового розслідування та суду, порушує загальні засади поваги до людської гідності та суперечить завданням кримінального провадження.

Вислухавши особу, що подала скаргу, перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.07.2021 (справа № 264/6844/20, провадження №51-572 км 21) у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (Rehak v. the Czech Republic від 14 травня 2004 року , заява № 67208/01, Duringer and Grunge v. France від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Вищезазначені висновки Суду узгоджуються також з практикою Верховного Суду, зокрема, такі висновки зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122ск21) та колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалі від 29 липня 2021 року, справа № 264/6844/20.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції та ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

До того ж відповідно до п.4 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Положеннями ч.1 ст.11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК України.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, невідповідні офіційним назвам відомості, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду, його працівників та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства.

У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа, а також здійснює негативний вплив на ділову репутацію суду як установи. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

Не зважаючи на те, що КПК України не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Скарга подана з використанням образливих висловлювань та виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що констатується як зловживання правом на подання скарги і свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності дізнавача, органу дізнання та слідчих суддів і суперечить основним засадам та принципам кримінального процесуального судочинства та його завданню. Образливі висловлювання, твердження, порівняння, надання особистих характеристик свідчать про цілеспрямований характер дій ОСОБА_3 та не може вважатися технічною помилкою, а відтак розцінюється судом як прояв неповаги.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що розгляд по суті скарги не спрямований на досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

За таких обставин вважаю, що скарга ОСОБА_3 , з якої вбачається зловживання процесуальними правами, підлягає поверненню скаржнику.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 11, 303 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанови старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження від 03.11.2023 року та про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілим від 20.10.2023 року по кримінальному провадженню №0000068 від 02.09.2023 року та зобов`язання вчинити інші дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1