Провадження №1-кп/359/190/2023
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретарів судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду з технічною та відео фіксацією, кримінальне провадження № 0000889, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2021, що надійшло до суду з обвинувальним актом за обвинуваченням:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця, з вищою освітою, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 367 КК України,

в с т а н о в и в:

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

ОСОБА_8 , згідно наказу Київської митниці ДФС від 28.12.2018 № 833-О «Про переведення», переведений з 28.12.2018 з посади головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль-аеропорт» на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС.

Отже, перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, постійно виконуючи функції представника влади, який є відповідно до ч. 3 ст. 18, ст. 364 КК України службовою особою і, відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист суддів, працівників апарату суду і працівників правоохоронних органів» будучи працівником правоохоронного органу, ОСОБА_8 зобов`язаний суворо дотримуватися вимог Конституції України та норм чинного законодавства.

Відповідно до п. 1.2. положення про відділ митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС (далі - Положення) затвердженого наказом Київської митниці ДФС від 28.03.2019 №114 відділ є самостійним структурним підрозділом митного посту «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС і забезпечує в межах компетенції виконання завдань, покладених на Митницю.

Згідно п.1.7. положення відділ у своїй діяльності керується Конституцією, законами України, актами та дорученнями Президента України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України, нормативно-правовими актами Державної фіскальної служби України, митниці й цим положенням.

Основними завданнями та функціями відділу є реалізація положень міжнародних договорів, законодавчих та нормативно-правових актів України з питань організації митного контролю й митного оформлення; митний контроль та митне оформлення товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; забезпечення контролю за додержанням суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності вимог законодавства України з питань державної митної справи; здійснення заходів щодо виконання Митницею дохідної частини Державного бюджету України за рахунок контролю правильності визначення суб`єктами ЗЕД митної вартості, країни походження товарів та коду УКТЗЕД; у напрямку здійснення контролю правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, поданих до митного оформлення та після завершення процедур їх митного контролю та митного оформлення - здійснення контролю правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів; прийняття рішення про визначення коду товару відповідно до ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України, крім складних випадків, відділами митного оформлення; здійснення митного огляду товарів і транспортних засобів у пунктах пропуску та на митній території України.

Відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, яка затверджена 28.12.2018 в.о. начальника Київської митниці ДФС ОСОБА_10 , з якою 28.01.2019 ОСОБА_8 ознайомився під підпис та отримав її копію, у своїй діяльності головний державний інспектор керується Конституцією України, законами України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», Митним кодексом України та іншими законами України, актами Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Міністерства фінансів України, та наказами Державної фіскальної служби України, а також наказами митниці, положенням про митний пост, цією посадовою інструкцією. Головний державний інспектор здійснює безпосередній митний контроль та митне оформлення товарів (у тому числі тих, що переміщуються громадянами на адресу юридичних осіб), транспортних засобів комерційного призначення, що переміщаються через митний кордон України та надходять у зону діяльності митниці; здійснює контроль за забезпеченням дотримання суб`єктами ЗЕД, іншими організаціями, а також громадянами встановленого порядку переміщення через митний кордон України товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України.

Згідно з розділом 2 інструкції, головний державний інспектор відділу безпосередньо здійснює митний контроль, митне оформлення товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що входять у зону діяльності відділу; здійснює контроль за виконанням вимог товарної номенклатури Митного тарифу України при класифікації товарів для цілей митного оформлення та контролює правильність визначення митної вартості в межах компетенції; безпосередньо здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України, виявляє спроби та не допускає фактів заниження митної вартості товарів відповідно до вимог статей Митного кодексу України та інших нормативно-правових актів з питань митно-тарифного регулювання. Забезпечує повноту справляння митних та інших платежів за митною декларацією чи іншим документом, що використовується як митна декларація, відповідно до законодавства, зокрема: здійснює контроль за правильністю даних, зазначених у 23, 34, 36, 44, 47 в графах митної декларації. З метою здійснення такого контролю використовує інформацію, зазначену в наступних графах митної декларації: 12, 15а, 22, 24, 31, 33, 37, 41, 42, 45, 48; перевіряє правильність застосування пільг зі сплати митних та інших платежів відповідно до вимог чинного законодавства в порядку, визначеному нормативними документами з питань митної справи; здійснює перевірку правильності нарахування та своєчасності сплати митних платежів за митними деклараціями чи іншим документом, що використовується для сплати митних платежів, відповідно до вимог законодавства; проводить митний огляд вантажів; у разі необхідності здійснює відбір та направлення до експертних підрозділів проб та зразків товарів; у випадках виявлення порушень митних правил та законодавства складає протокол про порушення митних правил та вживає необхідних заходів щодо затримання товарів, ввезених (вивезених) з порушенням митних правил або контрабандним шляхом; здійснює контроль за виконанням вимог товарної номенклатури Митного тарифу України при класифікації товарів для цілей митного оформлення та контролює правильність визначення митної вартості в межах компетенції.

Згідно вищеперерахованих пунктів посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, ст. ст. 69, 257, 264, 269, 334, 335, 336, 337, 490, 491 Митного кодексу України, Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 «Питання, пов`язані із застосуванням митних декларацій», наказів Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 «Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю» та від 30.05.2012 № 631 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа», наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 «Про затвердження порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України» та інших нормативно-правових актів, ОСОБА_8 зобов`язаний здійснювати митний контроль та митні формальності в зоні діяльності відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України; здійснювати контроль та забезпечувати своєчасність сплати митних платежів (інших обов`язкових платежів), виявляти й припиняти факти контрабанди та порушень митних правил, складати протоколи про порушення митних правил, виконувати інші завдання, передбачені законодавством України з питань державної митної справи, інформувати керівництво відділу та митного поста про можливі факти порушення платниками податків законодавства України з питань державної митної справи, які могли призвести до сплати митних платежів не в повному обсязі, виявлені після митного оформлення, забезпечувати у встановленому порядку внесення змін до митних декларацій та визнання суб`єктом ЗЕД митної вартості з метою виявлення і недопущення фактів ухилення від оподаткування в повному обсязі при митному оформленні товарів, здійснювати контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД тощо.

21.06.2019 митним брокером ПП «Л.Е.А.», який діяв відповідно до договору укладеного з імпортером ТОВ «Інтерпроінвест», подано до митного оформлення митну декларацію від 21.06.2019 № UА125100/2019/366390, «1. Продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами "Малюк": тактичний ліхтарик 800 люменів Іnforce WML White Weapon Mounted Light/Tactical flashlight: 800 lumen, що закріплюється на автоматі - 82 шт.», код УКТ ЗЕД 9305 91 00 90, (ставка ввізного мита 5% від митної вартості), митна вартість 600 370,90 гривень.

15.07.2019 митним брокером ПП «Л.Е.А.», який діяв відповідно до договору укладеного з імпортером ТОВ «Інтерпроінвест», подано до митного оформлення митну декларацію від 15.07.2019 № UА125100/2019/367357, «1. Продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами "Малюк": тактичний ліхтарик 800 люменів Іnforce WML White Weapon Mounted Light/Tactical flashlight; 800 lumen, що закріплюється на автоматі - 210 шт.», код УКТ ЗЕД 9305 91 00 90, (ставка ввізного мита 5% від митної вартості), митна вартість 1 494 496,19 гривень.

Для виконання митних формальностей за вказаними митними деклараціями призначено в автоматичному режимі головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 .

Всі митні формальності за вказаними митними деклараціями виконувалися ним одноособово.

Відповідно до вимог пп. г п. 5 ч. 8 статті 257 Митного кодексу України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, у тому числі у вигляді кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з ч. 13 ст. 264 Митного кодексу України декларант та уповноважена ним особа несуть установлену Митним кодексом України та іншими законами України відповідальність за подання недостовірних відомостей, внесених ними до митної декларації, за знищення або втрату документів, відомості про які зазначені в митній декларації, до закінчення строку зберігання.

Відповідно до вимог Наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа» від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684 (далі - Порядок виконання митних формальностей), в графі 31 МД за номером 1 зазначаються найменування та звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар (фізичні характеристики товару в обсязі, достатньому для однозначного віднесення його до коду згідно УКТ ЗЕД, у кількості знаків, визначеній правилами заповнення графи 33 МД для відповідного митного режиму та особливостей переміщення).

Відповідно до п.п. 4.5, 4.5.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення митної декларації (далі - МД) виконуються такі митні формальності як перевірка правильності класифікації товарів, перевірка правильності застосування пільг в оподаткуванні.

Частиною 1 статті 67 Митного кодексу України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується Законом України «Про Митний тариф України».

Крім того, частиною 2 статті 67 Митного кодексу України передбачено, що в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 № 584-VII «Про Митний тариф України», з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі - ОШ) та визначальних для класифікації характеристик товару.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401.

Прийняття рішень про класифікацію товарів, здійснюється виключно згідно з положеннями Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів 2012 року та є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 N 584-VII «Про Митний тариф України», який набув чинності з 01 січня 2014 року, незалежно від наявності чи відсутності пояснень до УКТ ЗЕД (лист Міністерства доходів і зборів України від 27.01.2014 № 490/1/99-9924-02-03-14).

У Правилі 1 ОПІ УКТ ЗЕД зазначено, що назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Таким чином, класифікація товарів здійснюється відповідно до ОПІ УКТ ЗЕД приміток, додаткових приміток до розділів, груп і товарних підпозицій.

Положеннями правила 3 «а» ОПІ визначено, що перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис.

Виходячи з положень правила 1 ОПІ у товарній позиції 8513 згідно з УКТ ЗЕД класифікуються «Ліхтарі електричні портативні, що діють за допомогою власного джерела енергії (наприклад, на сухих батарейках, акумуляторах, магнето), крім освітлювальних приладів товарної позиції 8512».

У поясненнях до товарної позиції 8513 зазначено, що до цієї товарної позиції включаються ліхтарі портативні електричні, призначені для роботи від умонтованого джерела електроенергії (наприклад, батарей сухих елементів акумуляторів або магнето). Вони являють собою два елементи, тобто сама лампа і джерело електроенергії, які, як правило, встановлені разом і безпосередньо приєднані один до одного, причому часто в єдиному корпусі. Проте у деяких випадках ці елементи виконуються окремо один від одного і з`єднані проводами.

Термін «портативні ліхтарі» стосується лише до тих ламп (тобто як до ламп, так і до джерел електроенергії), які призначені для перенесення в руках чи на собі. Як правило, в них є ручка або кріпильний пристрій, їх можна відрізнити за властивою формою і невеликою вагою.

До цієї товарної позиції включаються, зокрема, шахтарські безпечні лампи - освітлювальний пристрій, як правило, призначений для кріплення до каски шахтаря, а джерело електроенергії (акумулятор) зазвичай підвішується на паси; оглядові лампи загального призначення, що прикріплюються до головного паска, який, як правило, являє собою вигнуту металеву смужку. Такі лампи включаються до цієї товарної позиції лише за наявності свого джерела електроенергії (наприклад, суха батарея, розташовувана в кишені користувача). Лампи цієї товарної позиції застосовуються лікарями, майстрами - годинникарями, ювелірами і тощо.

Під час декларування товарів «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за митними деклараціями від 21.06.2019 № UА125100/2019/366390 та від 15.07.2019 № UА125100/2019/367357 їх класифіковано за кодом 9305 91 00 90 згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита у розмірі 5% від митної вартості), що має наступну побудову коду:

[9305] частини та приладдя виробів товарних позицій 9301-9304:

[9305 91 00] для бойової зброї товарної позиції 9301:

[9305 91 00 91] інші.

Згідно з УКТ ЗЕД у товарній позиції 9305 класифікуються частини та приладдя виробів товарних позицій 9301-9304.

До цієї товарної позиції включаються такі частини, як: частини військової зброї; металеві виливки, штамповки і поковки для виготовлення військової стрілецької зброї, спортивних рушниць і рушниць для стрільби по мішенях тощо, револьверів і пістолетів; захисні кришки і захисні кожухи для прикладів, прицілів, стволів або казенних частин; трубки системи Моріса тощо; ложі прикладів та інші дерев`яні частини для рушниць, гвинтівок або карабінів та приклади та накладки; ремені, хомути, ряди або пристрої для штабелювання і вертлюги для прикладів і вертлюжні хомути для рушниць, гвинтівок або карабінів; глушники та знімні накладки прикладу для зменшення віддачі для гладкоствольної спортивної зброї або для стрільби по мішенях.

Винятком до товарної позиції 9305 УКТ ЗЕД, зокрема, є приладдя, які конкретніше включаються до інших товарних позицій УКТ ЗЕД.

Виходячи з наведеного технічного опису товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...», товар є тактичним ліхтариком, який має власне джерело живлення та основною функцією якого є освітлення.

З урахуванням положень правила 1 та 3 а) ОПІ, пояснень до товарних позицій 8513 та 9305 УКТ ЗЕД, технічного опису товару «... тактичний ліхтарик Іnforce...», класифікацію товару слід здійснювати у межах товарної позиції 8513 згідно з УКТ ЗЕД.

При класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД 8513 10 00 00 товар підлягає оподаткуванню на загальних підставах зі сплатою ввізного мита в розмірі 10% від митної вартості (Закон України «Про Митний тариф України») та податку на додану вартість за ставкою 20% (Податковий Кодекс України).

Відповідно до п. 2 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - Порядок) посадові особи відділу митних платежів (далі - ПМО) чи митного поста, підрозділу митного оформлення (далі - ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

У цьому Порядку відповідно до розділу І терміни вживаються у такому значенні: класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; класифікаційна робота - сукупність заходів, що здійснюються посадовими особами митних органів для забезпечення правильності класифікації товарів; контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення; рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів; уповноважена особа ПМО чи митного поста - особа, уповноважена наказом митного органу за поданням керівника ПМО чи митного поста, узгодженим із керівником ВМП, на прийняття Рішень.

Відповідно до ч. 4 розділу III Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі характеристики, які є визначальними для класифікації товару призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Згідно ч. 14 розділу III Порядку рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

Також в ч. 15 розділу III Порядку зазначено, що рішення оформлюється за допомогою програмно-інформаційного комплексу «Інспектор-2006» ЄАІС за формою, наведеною в додатку 5 до цього Порядку, та реєструється відповідно до розділу IV цього Порядку.

Рішення підписується посадовою особою ВМП або уповноваженою особою ПМО чи митного поста, яка його приймала, з поставленням на ньому відбитка номерного штампа «Правильність класифікації перевірено», а також керівником ВМП або ПМО, чи митного поста, чи особами, які виконують їх обов`язки, або особою, уповноваженою митного органу.

Однак, ОСОБА_8 перебуваючи у приміщенні відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, за адресою: Київська обл., м. Бориспіль-7, аеропорт «Бориспіль», 21.06.2019 здійснюючи митні формальності за митною декларацією № UА125100/2019/366390 від 21.06.2019, будучи службовою особою в порушення вищевказаних вимог законодавства та своєї посадової інструкції, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи наділений відповідними повноваженнями та маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не вчинив будь-яких дій спрямованих на визначення правильності класифікації товарів та завершив митне оформлення, чим спричинив тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді несплати до державного бюджету України обов`язкових платежів на суму 192 118, 69 грн.

Зокрема, ОСОБА_8 не здійснив контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно УКТ ЗЕД, не витребував у декларанта усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та техніко-технологічну документацію на них, не перевірив заявлений код товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС, зокрема ідентичні товари, подібні (аналогічні) товари, а також товари, що мають схожі характеристики, які є визначальними для класифікації товару, призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Крім того, ОСОБА_8 не врахував та не перевірив попередні митні оформлення за аналогічним товаром.

Так, Київською митницею Держмитслужби уже здійснювалося митне оформлення товару тактичний ліхтарик Іnforce WML White Weapon Mounted Light 800 Іumen за митними деклараціями № UА125100/2017/320693 від 21.08.2017, № UА125100/2017/311161 від 11.05.2017 та № 125120105/2016/321765 від 09.09.2016, де інспектором було вірно визначено код УКТ ЗЕД 8513 10 00 00.

За таких обставин питання класифікації згідно із п. 5 ст. 69 Митного кодексу України відноситься до складного випадку, оскільки у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо, що в свою чергу зобов`язувало ОСОБА_8 в обов`язковому порядку залучати спеціалізований підрозділ митниці з урахуванням положень п. 4.7. «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа».

Крім того, ОСОБА_8 не перевірив та не надав належної оцінки опису товару який зазначено в дозволах Державної служби експертного контролю України (далі - дозволи) які надавались до кожної митної декларації, а саме в дозволах зазначено опис товару як «тактичний ліхтар Іnforce WML White Weapon Mounted Light» та зазначено код за УКТ ЗЕД 9305 20 00 90, а в деклараціях опис товару «Продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами «Малюк»: тактичний ліхтар Іnforce WML White Weapon Mounted Light» та вказано код УКТ ЗЕД 9305 91 00 90, які є відмінними від зазначених в дозволах.

Митне оформлення товарів за зазначеними митними деклараціями здійснювалось із застосуванням пільги «164» (наказ Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справі, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій») - продукція оборонного призначення, визначена такою згідно з п. 9 ст. 1 Закону України «Про державне оборонне замовлення» у відповідності до норм, визначених пунктом 20 частини 1 статті 282 Митного Кодексу України (в частині звільнення від оподаткуванні митом) та пунктом 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового Кодексу України (в частині звільнення від оподаткування податком на додану вартість), а саме: тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства звільняються від оподаткування митом та податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України продукції оборонного призначення визначеної такою згідно з п. 9 ст. 1 Закону України «Про державне оборонне призначення», що класифікується за такими групами, товарними позиціями та підкатегоріями УКТ ЗЕД:

групи 93, крім включених до товарних позиція 9303-9304, а також 9305 (тільки призначених для виробів товарних позицій 9303-9304), 9306 90 90 00 та 9307.

Враховуючи викладене встановлено, що характеристики тактичного ліхтаря «Іnforce WML White Weapon Mounted Light 800 Іumen» не відповідають визначальним товарним характеристикам Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД):

Розділу XIX - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя»;

Групи - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя;

Товарної позиції - «Частини та приладдя виробів товарних позицій 9301-9304: - «інші»;

Товарної позиції/товарної категорії - «для бойової зброї товарної позиції 9301:»;

Товарної підкатегорії - «інші».

Класифікація товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за кодом 9305 91 00 90 згідно з УКТ ЗЕД в порушення вимог законодавства України з питань митної справи та неправомірне застосування пільги «164» призвело до заниження податкових зобов`язань за митною декларацією від 21.06.2019 № UА125100/2019/366390 на загальну суму 192 118, 69 грн. (у тому числі ввізне мито 60 037, 09 грн., податку на додану вартість 132 081, 60 грн.).

Тобто, перебуваючи на займаній посаді ОСОБА_8 , будучи службовою особою, в порушення вищевказаних вимог законодавства та своєї посадової інструкцій, неналежно виконуючи покладені на нього службові обов`язки через несумлінне ставлення до них під час здійснення контролю правильності класифікації товарів поданих до митного оформлення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтерпроінвест» (), маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не здійснив належним чином контроль щодо перевірки правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, не перевірив правильність опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, не перевірив належним чином подані для митного оформлення документи для встановлення можливих порушень правил класифікації товарів після чого у разі виявлення порушень міг самостійно класифікувати такі товари під час митного оформлення товарів за іншим кодом УКТ ЗЕД, належним чином не проаналізував законодавство, яке зобов`язує здійснення митними органами відповідного контролю за правильністю класифікації товарів під час здійснення ним митних формальностей, не передбачивши настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити завдав істотної шкоди державним інтересам.

У зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_8 своїх службових обов`язків, які було юридично включено зазначеними вище нормами законодавства та його посадовою інструкцією в коло його повноважень та зобов`язували діяти відповідним чином, через несумлінне ставлення до них державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 192 118,69 грн. (у тому числі ввізне мито 60 037, 09 грн. та податок на додану вартість 132 081, 60 грн.).

Таким чином, ОСОБА_8 обвинувачується у службовій недбалості, тобто неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Крім того, 15.07.2019 ОСОБА_8 , перебуваючи у приміщенні відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, за адресою: Київська обл., м. Бориспіль-7, аеропорт «Бориспіль», здійснюючи митні формальності за митною декларацією № UА125100/2019/367357 від 15.07.2019, будучи службовою особою, в порушення вищевказаних вимог законодавства та своєї посадової інструкції, повторно неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи наділений відповідними повноваженнями та маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не вчинив будь-яких дій спрямованих на визначення правильності класифікації товарів та завершив митне оформлення, чим спричинив тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді несплати до державного бюджету України обов`язкових платежів на суму 478 238, 78 грн.

Зокрема, ОСОБА_8 не здійснив контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно УКТ ЗЕД, не витребував у декларанта усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та техніко-технологічну документацію на них, не перевірив заявлений код товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС, зокрема ідентичні товари, подібні (аналогічні) товари, а також товари, що мають схожі характеристики, які є визначальними для класифікації товару, призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Враховуючи викладене, встановлено, що характеристики тактичного ліхтаря «Іnforce WML White Weapon Mounted Light 800 Іumen» не відповідають визначальним товарним характеристикам Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД):

Розділу XIX - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя»;

Групи - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя;

Товарної позиції - «Частини та приладдя виробів товарних позицій 9301- 9304: - «інші»;

Товарної позиції/товарної категорії - «для бойової зброї товарної позиції 9301:»;

Товарної підкатегорії - «інші».

Класифікація товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за кодом 9305 91 00 90 згідно з УКТ ЗЕД в порушення вимог законодавства України з питань митної справи призвело до заниження податкових зобов`язань за митною декларацією від 15.07.2019 № UА125100/2019/367357 на загальну суму 478 238, 78 грн. (у тому числі ввізне мито 149 449, 62 грн., податку на додану вартість 328 789,16 грн.).

Тобто, перебуваючи на займаній посаді ОСОБА_8 , будучи службовою особою, в порушення вищевказаних вимог законодавства та своєї посадової інструкцій, неналежно виконуючи покладені на нього службові обов`язки через несумлінне ставлення до них під час здійснення контролю правильності класифікації товарів поданих до митного оформлення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтерпроінвест» () маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень не здійснив належним чином контроль щодо перевірки правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, не перевірив правильність опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, не перевірив належним чином подані для митного оформлення документи для встановлення можливих порушень правил класифікації товарів після чого у разі виявлення порушень міг самостійно класифікувати такі товари під час митного оформлення товарів за іншим кодом УКТ ЗЕД, належним чином не проаналізував законодавство, яке зобов`язує здійснення митними органами відповідного контролю за правильністю класифікації товарів під час здійснення ним митних формальностей, не передбачивши настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити спричинив тяжкі наслідки державним інтересам.

У зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_8 своїх службових обов`язків, які було юридично включено зазначеними вище нормами законодавства та його посадовою інструкцією в коло його повноважень та зобов`язували діяти відповідним чином, через несумлінне ставлення до них державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 478 238, 78 грн. (у тому числі ввізне мито 149 449,62 грн. та податок на додану вартість 328 789,16 грн.).

Таким чином, ОСОБА_8 обвинувачується, у вчиненні службової недбалості, тобто неналежному виконанні своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_8 своєї вини не визнав у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 367 КК України. Показав, що перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, здійснював митне оформлення продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами "Малюк": тактичний ліхтарик 800 люменів Іnforce код УКТ ЗЕД 9305. Звинувачення є абсурдним оскільки його обвинувачують в тому, що він безкорисно, діючи виключно в інтересах держави, у воєнний час, пропустив у воюючу країну військовий вантаж необхідний для оборони. Продукція оборонного призначення, кінцевим отримувачем було Міністерство оборони. Думка сторони обвинувачення щодо розмитнення митним інспекторами товари призначення є хибною та не відповідає реальності. Основним видом діяльності підприємства який ввозив товар, є розробка і виробництво зброї. Підприємство яке знаходиться у реєстрі виробників продукція оборонного призначення і закупівлі товарів цього підприємства встановлює державну таємницю. Підприємство яке уклало державний контракт з Міністерством оборони України на поставку саме цієї зброї і саме в такій комплектації, саме із цими тактичними ліхтариками і тим самим визнавши їх частинами зброї. Підприємство яке ввозить комплектуючі саме на виконання державного контракту. Дане підприємство за останній рік увійшло до переліку 61 підприємства оборонної галузі яким згідно постанові КМУ дозволили здійснювати імпорт товарів військового призначення для потреб ЗСУ. Якщо самі комплектувальні вироби які отримує підприємство для виготовлення зброї вироблені іноземним підприємством США, тобто виготовляє товари виключно для військових та правоохоронних органів, і сертифіковані по стандарту МІЛ 80070010 військовий стандарт НАТО. Найкращі світові експерти в галузі зброї, прилади освітлення даного підприємства вважають бойовими. Дана продукція розробляється виключно для використання на бойовій зброї. У державах експортерах ліхтарі (США, Австралії, Велика Британія) продукція позиціонується, як продукція до якої встановлені обмеження і лише для купівлі державами. Для експорту даної продукції необхідний дозвіл спеціального органу, а на увезення в Україну даної продукції вимагається дозвіл експертного контролю. Дозвіл як до зброї, якщо сама назва говорить тактичний ліхтарик використовується та переноситься на зброї. Прилад WML або White Weapon Mounted з анг. мови перекладається прилад освітлення для встановлення на зброю. Дана продукція 100% надійшла до ЗСУ та використовується за призначенням. Вважає, що твердження органу досудового розслідування - ліхтарі загального побутового призначення, не вірні. Він вимушений враховувати ситуацію в країні та не міг ігнорувати призначення, мету товару. По-перше на сьогодні ніким не встановлено і ніким не доведено юридично закріпленого факту не вірної класифікації товару тактичний ліхтарик. Відповідно до ст. 69 МКУ контроль правильності класифікації покладається виключно на митні органи. Висновки інших органів мають довідковий або інформаційний характер. Керуючись ч. 4 ст. 69, ч. 7 ст. 69 МКУ та відповідно до Наказу МФУ від 30.05.2012 № 650, встановлено, що під час митного оформлення у разі необхідності зміни задекларованого коду УКТ ЗЕД, митним органом приймається рішення про визначення коду товару. Рішення про визначення коду товару за документом встановленої форми це не є митна декларація, акт службової перевірки чи інші документи. Для цього необхідно спеціалізований документ, а саме рішення про визнання коду товару. Якщо порушення правильності класифікації товару виявлено уже після оформлення то митним органом класифікується товар за результатом проведеної документальної перевірки. Рішення як документ в даному випадку не приймається, а факт порушення фіксується в акті за результатами перевірки. Зауважив, що потрібно розділяти акт службової перевірки який проводили по ньому. У даному акті не може фіксуватися порушень. Акт є, але не вступив в силу, оскільки розглядається судом. Підприємство оскаржує суму завданих збитків яка не є фіксованою. По-друге відсутня подія злочину. Код товару класифіковано вірно. Код даного товару декларант міг задекларувати під 5 різними кодами. Код товару із часом може змінюватися. Митний інспектор не є суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності. Митний інспектор здійснює пропуск вантажу через кордон на підставі тих документів які йому надав декларант. У нього ризику і сумніву у правильності своїх дій не виникало і не могло виникнути. Його дії чітко визначенні і передбаченні законом. Для того щоб вірно класифікувати товар потрібно зрозуміти хто отримував товару. Товар отримало підприємство яке виробляє зброю та постачає до МОУ. Вантаж переміщується через кордон з метою виконання державного контракту. Міністерство оборони України використовує товар виключно як частину зброї. Зброя та її частини є специфічним товаром, який підлягає контролю відповідними органами. Пряма норма закону вказує, що частини та кріплення на зброю це товар, що використовується як частина зброї. Митним органом виносилися спірні рішення щодо оформлення обвинуваченим митних декларацій. Він здійснив пошук схожих рішень у базі, що спростовує позицію прокурора. Ним було виявлено класифікаційне рішення у базі від 19.08.2017 Харківської митниці, яке було винесено на товари яке найбільш було подібне до товарів під час його оформлення. Декларант заявив товар «кріплення, вироби ліхтарів на зброю код 8302 кріпильні вироби». Митний орган не погодився з таким рішенням та виніс зміни коду на товар 9305 частини зброї. Портативний ліхтарик це стосується лише тих ламп, які призначенні для перенесення в руках або на собі. Ліхтар тактичний у даному випадку не призначений для перенесення на собі чи в руках, оскільки в нього є кріплення на зброю і він сконструйований для зброї. Група 8513 має чіткий вичерпний перелік ліхтарів до яких не входить жодним чином портативний ліхтарик. Група 9305 має не вичерпний перелік запчастин зброї. Є правило 3ц визначати код УКТЗЕД з найбільшим номером, якщо є сумніви у схожому товарі. Вважає, що даний товар потрібно класифікувати виключно в товарній позиції 9305, тобто частини зброї і тим самим надавати преференції як частини зброї та товари призначених для оборони. По-третє навіть якщо у нього було бажання знизити код задекларованого товару із якоїсь корупційної чи іншої причини, то він би не міг цього зробити без порушень законодавства, оскільки керуючись ст. 360, ч. 1 ст. 31, ч. 3 ст. 246 МКУ, усі його дії повинні були визначатися в автоматизованому режимі. Тобто коли повністю виключається процес людського фактору митного оформлення. Керуючись ч. 3 ст. 248, ст. 320, ст. 337 МКУ, у його випадку АСАУР не спрацював, жодного ризику, що він робить не вірні дії не висвітилися. Митна декларація давала зелений колір. Підстави сумніватися були відсутні. Усе підтверджувало, що його дії носять законний характер. Запит до спеціалізованого підрозділу це не його обов`язок, а право. Митний орган не має жодного документу, єдиної думки під яким кодом класифікувати даний товар. Підстави будь якого характеру сумніватися у своїх діях у нього не було. У його діях відсутня службова недбалість. Ним було прийнято законне рішення, як державного службовця. Що стосується завданої шкоди державним інтересам, наголосив, що це є абсурд, оскільки замовник та кінцевий споживач є держава МОУ. По усіх митних оформленням декларантом подавалися дозволи експертного контролю це документ який надає право на експорт чи імпорт товару військового призначення. Тобто наявність дозволу ЦЕК вказує на те, що декларантом переміщується товар військового призначення, а не якихось побутових товарів. Зовнішньоекономічна операція відбувалася в рамках державного оборонного замовлення, тобто на підставі укладеного державного контракту відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про державне оборонне замовлення». Виключне право укладати такі контракти наявне у держави. Митниця не є суб`єктом правовідносин, які повинні виникати у договорі Міністерства оборонного призначення. Задача митниці це безперешкодний пропуск товарів які ввозяться на виконання державного оборонного замовлення. Держава замовила бойову зброю автомати, саме із такими комплектуючими ліхтариками, які є невід`ємною частиною цих автоматів, які і класифікуються як продукція оборонного призначення. ОСОБА_8 просив суд звернути увагу, що в країні ідуть воєнні дії та вважаючи, що досудове розслідування та зібранні докази відносно нього є незаконним та такими, що не підтверджують в його діях складу злочинів.

Не зважаючи на те, що ОСОБА_8 не визнає себе винним, його вина у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_11 показала, що працює головним державним інспектором відділу митного оформлення Київської митниці. Вона знайома з ОСОБА_8 , між ними існують робочі відносини. У 2016-2017 роках вона працювала в Київській митниці ДПС на посаді головного державного інспектора. У 2016-2017 роках вона працювала із митними деклараціями. Здійснювала свої дії УКТ ЗЕД відповідно до закону України. У 2017 році нею було здійснено митне оформлення товару «технічних ліхтарів Infirce» за кодом УКТ ЗЕД 8513, до даного товару згідно вимог 164 застосовано преференцію. Преференція - це умовне звільнення від митних платежів. При оформленні митної декларації на той час у неї усе сходилося. Товар під кодом 8513 портативні ліхтарі, щоб входити до даної групи треба дивитися закон. Товар під кодом УКТ ЗЕД 9305 зброя та прилади до неї. Доступ до державної таємниці не знає чи мала на той час. Доступ до роботи, що має державну таємницю дає право звернутися до уповноваженого інспектора, який надає роз`яснення органом митного контролю. Програма пропуску товару є автоматична. На товар оборонного призначення потрібен дозвіл експертного контролю. Код УКТ ЗЕД військового та цивільного призначення є різними. Для оформлення митної декларації надається 4 години. Якщо інспектор не знає до якого коду УКТ ЗЕД віднести товар, він повинен звернутися до спеціального відділу який визначає код товару. Спеціалізований підрозділ повинен перевірити у 10 робочих днів сумніви щодо коду, ціни, тощо, що виникають у інспектора при оформленні митної декларації. Визначає код декларант (брокер), а митним інспектором здійснюється перевірка. При перевірці товару ліхтарики до митної декларації надавалися документи: інвойс, дозвіл експертного контролю, зовнішньоекономічний контракт, авіа накладна, фото товару. Будь-які ризики не висвічувалися. Декларація світилася зеленим кольором щодо: коду, ціни та суб`єкту. У декларації було зазначено зовнішньоекономічний контракт та контракт, що замовлення державного підприємства. Митні платежі не були сплачені при оформлені декларації. Митні декларації 2016-2017 років вона аналізувала, та виходячи, що вищестоящими органами не було зауважень до їх оформлення, свідок робила для себе висновки при оформленні декларації.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 показав, що є державним інспектором митного посту Бориспіль відділ митного оформлення № 2. Він знайомий з ОСОБА_8 , між ними існують робочі відносини. Станом на 2016-2017 роки займав посаду головного державного інспектора. У 2017 році він здійснював митне оформлення товару ТОВ «Інтерпроінвест» ліхтарі. Декларант даний товар декларував під кодом «Ліхтарі». Коли декларації приймалися до митного оформлення, розглядався вантаж на підставі поданих товаросупровідних документах, а також дозвільних документів, які подавалися одразу із декларацією, а саме: державний контракт про державну закупівлю і дозвіл МЦК, у якому були перелічені усі товари, деталі ліхтариків даної поставки. У митній декларації є графа у якій зазначені товари оборонного призначення. Графа 164 декларації - це воєнна графа преференція (звільнення від сплати мита та ПДВ). Пункт 9 ст. 1 Закону України «Про Державне оборонне замовлення» по тексту написано, що «товари оборонного призначення вважаються: військова зброя, боєприпаси, техніка, комплектувальні вироби, податкове приладдя тощо». Він розумів, що при наявності контракту оборонного замовлення та при наявності дозволу МЦК, ліхтарики - це товари воєнного призначення. Він прийняв рішення, що даний товар підпадає під п. 9 ст. 1 Закону України «Про Державне оборонне замовлення», тому він розумів яка класифікація товару є правильною. Він розумів, що дана преференція працює саме по товару. Код УКТ ЗЕД йому не потрібен був так як він одразу класифікував товар, що підпадав під даний закон і саме під дану преференцію. Основним завданням інспектора є визначення коду УКТ ЗЕД. Інспектор оформляючи митну декларацію, аналізує усі документи. Якщо інспектор бачить, що преференція товару відповідає закону, то код товару є вторинним. Група товару «8513 ліхтарі» ним було вказано при оформленні митної декларації. Різниця між групою товару 8513 та 9305 могла виникнути, якби не було преференції, і у разі якщо він почав би читати пояснення до коду. Група товару 8513 портативні ліхтарі, призначенні для перенесення в руках чи на собі. Група товару 9305 це продукція оборонного призначення (зброя і обладнання). Товар ліхтарі для кріплення на планку «Пікатіні». Пікатіні це кріплення на зброю. Серед документів, що надавалися декларантом для митного оформлення товару був дозвіл Державної служби експертного контролю, у якому було зазначено 5 товарів під кожним було прописано коди як частини зброї. Товар ішов із преференцією тому коди не потрібні тому що ліхтарик це комплектуючі до зброї, оскільки кріпиться на планку Пікотінні. Митні платежі не були сплачені у митних деклараціях.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_13 показав, що працює в Київській митниці відділу внутрішньої безпеки. Він знайомий з ОСОБА_8 , між ними існують робочі відносини. ОСОБА_13 був учасником тематичної перевірки. Перевірка стосувалася комплектуючих деталей ліхтарів «Іnforce WML White Weapon Mounted Light 800 Іumen». Зібрали комісію з різного роду напрямку діяльності. Голова комісії поставив кожному задачі та термін у який вони повинні були виконати ці задачі. Перевірити увесь пакет документів, які надав декларант, відібрати пояснення у інспектора, який перевірив митну декларацію та з`ясувати питання, затвердженні комісією. Він передав дані документи комісії. Надалі комісія, за наслідкам справи, склала акт, який повинен був переданий до дисциплінарної комісії. Що далі було з вказаним актом йому не відомо. Із зібраного ним матеріалу він не може сказати, якою інформацією він володів, бо в нього була зроблена частина плану, яка передавалася голові комісії. Він зробив план виходячи із своєї спеціалізації і повноважень. Акт комісії він підписав. Які порушення були встановленні, він не пам`ятає. Коди УКТ ЗЕД він не знає, оскільки це не його вид діяльності, він не є спеціалістом у даній галузі. Йому не відомо чи був хтось притягнутий до дисциплінарної відповідальності, оскільки він не є членом дисциплінарної комісії.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_14 показав, що працює головним державним інспектором відділу класифікації товарів в Київській митниці. Він знайомий з ОСОБА_8 , між ними існують робочі відносини. У період 2018-2020 роках був членом комісії тематичної перевірки стосовно комплектуючих деталей ліхтарів «Іnforce WML White Weapon Mounted Light 800 Іumen», а саме щодо визначення кодів класифікації товарів. У службові обов`язки свідка входило: перевірка та збирання матеріалів, перевірка визначення правильності класифікації коду УКТ ЗЕД товару. Питання застосування преференції не входить до його компетенції. За результатами перевірки митних декларацій, що оформляли інспектори, було прийнято рішення на підставі листа - роз`яснення Державної митної служби, що ліхтарики Іnforce, які використовуються разом із зброєю у такому вигляді, зазначаються не як частини зброї, а класифікуються як товарні позиції коду 8513 УКТ ЗЕД ліхтарики. Дане роз`яснення було зроблено на підставі висновків інших країн Європи, які використовують аналогічну систему товарної інвентаризації. Державної митної служби розглянула по суті дане питання та визначила код ліхтарів 8513 УКТ ЗЕД. До такого рішення було застосовано комплексну систему. Тексти УКТ ЗЕД, є правило за якими визначається код товару, тобто закон і міжнародні основи. Контракт не є законом. Портативний ліхтарик перенесення в руках чи на собі. Ліхтарик який кріпиться на мисливську зброю не є частиною військової зброї. Йому не відомо чи було за наслідками перевірки притягнуті інспектори до дисциплінарної відповідальності. Якщо у інспектора виникає сумнів то до відповідного підрозділу митниці інспектор повинен звертатися із складним випадком, до відповідного спеціалізованого підрозділу. При складному випадку, при визначенні коду класифікації УКТ ЗЕД, не вказано чи виникає обов`язок у інспектора звернутися до відділу з повідомленням про складний випадок. Відповідно до законодавства наказ № 650 від 30.05.2012, не вказано чи це право чи обов`язок інспектора. Він вважає правильним код 8513, а не 9305, так як він діяв відповідно до Конституції України та законів України, якими передбачено, що треба класифікувати товари відповідно до товарної номенклатури яка затверджена Законом України «Про митний тариф», і згідно з цим законом, є правила якими визначається код товару. Іншими законами, наказами та постановами не користуються.

Окрім того, стороною обвинувачення у даному кримінальному проваджені заявлялося клопотання про допит свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 однак, надалі прокурор у судовому засіданні 24.04.2023, відмовився від клопотання щодо допиту вказаних свідків. Сторона захисту не наполягала на виклику даних свідків. З огляду на вищевикладене, та, оцінюючи вищевказані досліджені судом докази у кримінальному провадженні, на думку суду, указані обставини не перешкоджають завершенню судового розгляду в кримінальному провадженні.

Окрім показань свідків, вина ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України, підтверджується наступними доказами:

- службовою запискою № 55/10-6-01-02 від 14.08.2020 керівника Головного оперативного управління Державного бюро розслідувань полковника ДБР ОСОБА_18 про вчинення кримінального правопорушення в Єдиному реєстрі досудових розслідувань та рапортом старшого оперуповноваженого другого відділу УОЗР кримінальних правопорушень, вчинених службовими особами Головного оперативного управління ДБР капітана ДБР ОСОБА_19 про виявлення кримінального правопорушення з додатками (т.2 а.с.1-11);

- повідомленням Головного слідчого управління № 519/1/3-20 від 18.08.2020 про реєстрацію відомостей про вчинення кримінального правопорушення в ЄРДР з попередньою правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 367 КК України (т.2 а.с.12);

- витягом з ЄРДР від 18.08.2020 кримінальне провадження: 0000660 щодо вчиненого кримінального правопорушення, із змісту якого вбачається, що Київською митницею Держмитслужби проведено документальну невиїзну перевірку дотримання ТОВ «Інтерпроінвест» стосовно недотримання законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару з питань митної справи (т.2 а.с.16);

- витягом з ЄРДР від 24.06.2021 кримінальне провадження: 0000554 щодо вчинення кримінального правопорушення, відповідно до якого головний державний інспектор відділу митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської ДФС, при перевірці відомостей за митною декларацією, будучи службовою особою, у порушення законодавства та своєї посадової функції, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи наділений відповідними обов`язками та маючи можливість можливості виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не вчинив будь-яких дій, спрямованих на визначення правильності класифікації товарів, та завершив митне оформлення, чим спричинив тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді несплати до державного бюджету України обов`язкових платежів на суму 7595697 грн. 89 коп. (т.2 а.с.29);

- постановою Офісу Генерального прокурора від 07.07.2021, 28.07.2021 (т.2 а.с.32-34, а.с.42-44) про визначення підслідності кримінальних правопорушень та об`єднання матеріалів досудових розслідувань;

- витягом з ЄРДР від 21.07.2021 кримінальне провадження: 0000633, відповідно до якого ОСОБА_8 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 367 КК України (т.2 а.с.39);

- протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 07.10.2020 (т.2 а.с.175-183);

- наказом ДМС України Київської митниці ДЕРЖМИТСЛУЖБИ «Про переведення документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ «Інтерпроінвест» вимог законодавства України з питань митної справи (т.2 а.с.184, т.6 а.с.4-28) та актом № 49/20/7.8-19-02/31520157 від 30.07.2020 «Про результати документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ «Інтерпроінвест» вимог законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару «тактичний ліхтарик Inforce» за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТЗЕД, за митними деклараціями, що перевіряв головний інспектор митниці ОСОБА_8 , (т.2 а.с.185-196), встановлено, що документальною невиїзною перевіркою дотримання ТОВ «Інтерпроінвест» вимог законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару «..тактичний ліхтарик Inforce..» за кодом 9305 91 00 90, згідно УКТ ЗЕД, за митними деклараціями від 21.06.2019 № UA125100/2019/366390; від 15.07.2019 № UA125100/2019/367357, виявлено порушення вимог Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII (зі змінами та доповненнями), ч. 1 та підпункту г) п. 5 ч. 8 ст. 257 МК України, що стосується неправильної класифікації товару, унаслідок чого занижено податкове зобов`язання зі сплати ввізного мита, на суму 478238 гривень 78 копійок, та вимог п. 190.1 ст. 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), наслідок чого занижено податкове зобов`язання зі сплати податку на додану вартість, на загальну суму 237 365,56 гривень. Загальна сума занижених податкових зобов`язань - 1424 193,35 гривень (у тому числі, ввізне мито 1 186 827,79 гривень та податок на додану вартість 237 365,56 гривень), визначена контролюючим органом, на підставі п. 11 ч. 1 ст. 347 МК України, підпункту 54.3.6 п. 54.3 ст. 54, підпункту 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України та згідно ч. 2 ст. 293, ч. 1 ст. 298 МК України, повинна бути сплачена платником податків до Державного бюджету. ТОВ «Інтерпроінвест» надано заперечення та оскаржено Акт № 49/20/7.8-19-02/31520157 від 30.07.2020 з додатками (т.2 а.с.197-250, т.6 а.с.49-87);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 1497-о від 30.10.2020 «Про переведення ОСОБА_8 - головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» на рівнозначну посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль» (т.3 а.с.76-78);

- посадовою інструкцією Головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль» Київської митниці ДФС від 02.11.2020 та доповненнями до посадової інструкції (т.3 а.с.79-81), згідно з якою основними завданнями та функціями відділу є реалізація положень міжнародних договорів, законодавчих та нормативно-правових актів України з питань організації митного контролю й митного оформлення; митний контроль та митне оформлення товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; забезпечення контролю за додержанням суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності вимог законодавства України з питань державної митної справи; здійснення заходів щодо виконання Митницею дохідної частини Державного бюджету України за рахунок контролю правильності визначення суб`єктами ЗЕД митної вартості, країни походження товарів та коду УКТ ЗЕД; застосування заходів забезпечення сплати митних платежів при поміщенні товарів у відповідні митні режими у порядку та у випадках, передбачених Митним кодексом України та чинними нормативно-правовими актами України; забезпечення застосування митних режимів, здійснення митних формальностей щодо товарів, поміщених у відповідні митні режими; контроль за дотриманням порядку заповнення митних декларацій суб`єктами ЗЕД; здійснення аналізу та управління ризиками з метою визначення форм та обсягів митного контролю тощо;

- наказом ДМС України Київської митниці ДЕРЖМИТСЛУЖБИ № 4 від 04.12.2019 «Про затвердження Положень про митні пости» та положенням «Про митний пост «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці» (т.3 а.с.82-97);

- наказом ДМС України Київської митниці ДЕРЖМИТСЛУЖБИ № 440 від 02.11.2020 «Про затвердження Положень про митні пости» та положенням «Про митний пост «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці» від 02.11.2020 (т.3 а.с.98-103);

- наказом ДМС України Київської митниці ДЕРЖМИТСЛУЖБИ № 212 від 26.06.2020 «Про затвердження Положень про митні пости та положенням «Про митний пост «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці» від 26.06.2020 (т.3 а.с.104-116);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 29 від 25.01.2019 «Про внесення доповнень до положення про митний пост «Аеропорт Бориспіль» та його структурні підрозділи КМ ДФС» з положенням «Про відділ митного оформлення № 6 митного посту «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС» № 29 від 25.01.2019, що підтверджують працевлаштування ОСОБА_8 протягом 2018-2019 років (т.3 а.с.118-140);

- наказом ДФС України Київської митниці ДФС № 342 від 17.11.2016 «Про затвердження Положення про митний пост «Бориспіль-аеропорт» та його підрозділів Київської митниці ДФС на виконання наказу ДФС від 19.10.2016 № 875 «Про функціональні повноваження структурних підрозділів територіальних органів ДФС, та положенням «Про митний пост «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС» № 342 від 17.11.2016 (т.3 а.с.141-162);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 221 від 11.10.2018 «Про затвердження Положення про митний пост «Аеропорт Бориспіль» та положенням ДФС України Київська митниця ДФС № 221 від 11.10.2018 (т.3 а.с.163-177);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 258 від 16.11.2018 «Про внесення змін до наказу Київської митниці ДФС від 11.10.2018 № 221 на виконання вимог п. 3 Протоколу оперативної наради керівного складу Київської митниці ДФС від 17.10.2018 № 11-п та положенням про відділ митного оформлення № 6 митного посту «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС № 221 від 11.10.2018 (т.3 а.с.178-187);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 284 від 21.12.2018 «Про затвердження Положення про митний пост «Аеропорт Бориспіль» та положенням ДФС України Київська митниця ДФС № 284 від 21.12.2018 (т.3 а.с.188-201);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 99 від 15.03.2019 «Про затвердження Положення про митний пост «Аеропорт Бориспіль» та положенням ДФС України Київська митниця ДФС № 99 від 15.03.2019 (т.3 а.с.202-223);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 114 від 28.03.2019 «Про затвердження Положення про митний пост «Аеропорт Бориспіль» та положенням ДФС України Київська митниця ДФС № 114 від 28.03.2019 (т.3 а.с.224-245);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 32-о від 28.11.2014 «Про переведення ОСОБА_8 - головного державного інспектора відділу митного оформлення № 5 митного поста «Бориспіль-аеропорт» на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС з підвищенням посадового окладу» (т.3 а.с.246-252);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 833-о від 28.12.2018 «Про переведення» ОСОБА_8 - головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль-аеропорт» на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» з підвищенням посадового окладу (т.4 а.с.1-4);

- наказом ДФС України Київська митниця ДФС № 780-о від 26.06.2020 «Про переведення» ОСОБА_8 - головного державного інспектора відділу № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» на рівнозначну посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» з підвищенням посадового окладу» та посадовою інструкцією № 1 Головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС від 12.12.2016, 28.12.2018 (т.4 а.с.5-32);

- посадовою інструкцією Головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС від 05.12.2019, 26.06.2020 та доповненнями до посадової інструкції (т.4 а.с.33-41), згідно з якою основними завданнями та функціями відділу є реалізація положень міжнародних договорів, законодавчих та нормативно-правових актів України з питань організації митного контролю й митного оформлення; митний контроль та митне оформлення товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; забезпечення контролю за додержанням суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності вимог законодавства України з питань державної митної справи; здійснення заходів щодо виконання Митницею дохідної частини Державного бюджету України за рахунок контролю правильності визначення суб`єктами ЗЕД митної вартості, країни походження товарів та коду УКТ ЗЕД; застосування заходів забезпечення сплати митних платежів при поміщенні товарів у відповідні митні режими у порядку та у випадках, передбачених Митним кодексом України та чинними нормативно-правовими актами України; забезпечення застосування митних режимів, здійснення митних формальностей щодо товарів, поміщених у відповідні митні режими; контроль за дотриманням порядку заповнення митних декларацій суб`єктами ЗЕД; здійснення аналізу та управління ризиками з метою визначення форм та обсягів митного контролю тощо;

- висновком експерта ДНДЕКЦ МВС України № СЕ-19-20/38394-ТВ від 12.04.2021 (т.4 а.с.58-73), відповідно до якого встановлено, що характеристики тактичного ліхтаря «Inforce WML White Weapon Mounted Light 800 lumen» не відповідають визначальним товарним характеристикам Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД): Розділу XIX - «Зброя, боєприпаси; їх частини та приладдя»; Групи - «Зброя, боєприпаси; їх частини та приладдя»; Товарної позиції - «Частини та приладдя виробів товарних позицій 9301- 9304 - інші»; Товарної під позиції /товарної категорії - «для бойової зброї товарної позиції 9301:»; Товарної підкатегорії - «інші». Визначити ринкову вартість на території України тактичних ліхтариків: тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 250 шт. станом на 10.04.2019 (митна декларація UA125100/2019/310750) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 1000 шт. станом на 29.10.2019 (митна декларація UA125100/2019/335218) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 140 шт. станом на 03.03.2020 (митна декларація UA125100/2020/307208) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 220 шт. станом на 03.03.2020 (митна декларація UA125100/2020/307212) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 82 шт. станом на 21.06.2019 (митна декларація UA 125100/2019/366390) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 210 шт. станом на 15.07.2019 (митна декларація UA125100/2019/367357) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 145 шт. станом на 02.09.2018 (митна декларація UA125100/2018/305658) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 900 шт. станом на 10.08.2018 (митна декларація UA125100/2018/322302) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 90 шт. станом на 24.10.2018 (митна декларація UA125100/2018/330664) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 370 шт. станом на 18.12.2018 (митна декларація UA125100/2018/337425) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку; тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light у кількості 350 шт. станом на 26.03.2019 (митна декларація UA125100/2019/308792) не представляється за можливе з причин, зазначених у дослідницькій частині висновку;

- висновком експерта ДНДЕКЦ МВС України № СЕ-19-21/12840-ЕК від 01.06.2021 (т.4 а.с.84-), відповідно до якого встановлено, що висновки акту Київської митниці Державної митної служби України від 14.12.2020 № 113/20/7.8-19-02/31520157 документальної невиїзної перевірки ТОВ «ІнтерПроІнвест» () в частині заниження податкових зобов`язань на загальну суму 7 595 697,89 гривень (у тому числі ввізне мито 2 373 655,59 гривень та податок на додану вартість 5 222 042,30 гривні), з урахуванням висновку експерта № СЕ-19-20/38394-ТВ від 12.04.2021, документально підтверджуються, зокрема по кожній декларації окремо: від 10.08.2018 № UA125100/2018/322302 ввізне мито 694 451,11 грн. ПДВ 1 527 792,44 грн.; від 24.10.2018 № UA125100/2018/330664 ввізне мито 71 388,69 грн. ПДВ 157 055,12 грн.; від 18.12.2018 № UA125100/2018/337425 ввізне мито 287 271,19 грн. ПДВ 631 996,62 грн.; від 10.04.2019 № UA125100/2019/310750 ввізне мито 184 770,60 грн. ПДВ 406 495,33 грн.; від 21.06.2019 № UA125100/2019/366390 ввізне мито 60 037,09 грн. ПДВ 132 081,60 грн.; від 15.07.2019 № UA125100/2019/367357 ввізне мито 149 449,62 грн. ПДВ 328 789,16 грн.; від 29.10.2019 № UA125100/2019/335218 ввізне мито 682 292,20 грн. ПДВ 1 501 042,84 грн.; від 03.03.2020 № UA100290/2020/307208 ввізне мито 94 886,98 грн. ПДВ 208 751,35 грн.; від 03.03.2020 № UA100290/2020/307212 ввізне мито 149 108,11 грн. ПДВ 328 037,84 грн. З урахуванням висновку товарознавчої експертизи № СЕ-19-20/38394-ТВ від 12.04.2021, унаслідок заниження податкових зобов`язань на загальну суму 7 595 697,89 гривень (у тому числі, ввізне мито 2 373 655,59 гривень та податок на додану вартість 5 222 042,30 гривні), Державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитки), на загальну суму 7 595 697,89 гривень (у тому числі, ввізне мито 2 373 655,59 гривень та податок на додану вартість 5 222 042,30 гривні), зокрема, по кожній декларації окремо: від 10.08.2018 № UA125100/2018/322302 ввізне мито 694 451,11 грн. ПДВ 1 527 792,44 грн.; від 24.10.2018 № UA125100/2018/330664 ввізне мито 71 388,69 грн. ПДВ 157 055,12 грн.; від 18.12.2018 № UA125100/2018/337425 ввізне мито 287 271,19 грн. ПДВ 631 996,62 грн.; від 10.04.2019 № UA125100/2019/310750 ввізне мито 184 770,60 грн. ПДВ 406 495,33 грн.; від 21.06.2019 № UA125100/2019/366390 ввізне мито 60 037,09 грн. ПДВ 132 081,60 грн.; від 15.07.2019 № UA125100/2019/367357 ввізне мито 149 449,62 грн. ПДВ 328 789,16 грн.; від 29.10.2019 № UA125100/2019/335218 ввізне мито 682 292,20 грн. ПДВ 1 501 042,84 грн.; від 03.03.2020 № UA100290/2020/307208 ввізне мито 94 886,98 грн. ПДВ 208 751,35 грн.; від 03.03.2020 № UA100290/2020/307212 ввізне мито 149 108,11 грн. ПДВ 328 037,84 грн.;

- листом Державного бюро розслідувань № 10-5-01-03-25172 від 09.11.2020 та відповідями ДМС України Київської митниці ДЕРЖМИТСЛУЖБИ та ТОВ «ІнтерПроІнвест» № 01-28/494/11 від 16.11.2020 з додатком у виді інформації щодо керівництва з експлуатації «Освітлювальні прилади серії WML (weapon mounted light освітлювальний прилад для встановлення на зброю) з білим потоком світла» (т.4 а.с.101-112);

- листом заступника начальника Державної митної служби України Київська митниця ДЕРЖМИТСЛУЖБА «Про надання інформації» (т.4 а.с.113-114), відповідно до якого встановлено, що в акті перевірки від 14.12.2020 №113/20/7.8-19-02/31520157, серед іншого, зроблено висновок, що «з урахуванням положень правила 1 та 3 а) ОПІ, пояснень до товарних позицій 8513 та 9305 УКТЗЕД, технічного опису товару «Продукція оборонного призначення «тактичний ліхтарик Inforce», відповідно до ч. 4 ст. 69, ч. 14 ст. 354 МК України, класифікацію товару слід здійснювати, у межах товарної позиції 8513, за кодом 8513 10 00 00, згідно з УКТЗЕД;

- довідкою ДМС України Київська митниця ДЕРЖМИТСЛУЖБИ про результати перевірки виконання наказу № 30 від 21.01.2021 «Про проведення перевірки» та відповідно до плану розподілу завдань між членами комісії (т.4 а.с.199-242), встановлено, що тактичний ліхтарик 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light 800 lumen, що закріплюється на автоматі», класифікація зазначеного товару слід здійснювати з урахуванням положень правила 1ОПІ пояснень до товарних позицій 8513 та 9305 УКТ ЗЕД, технічного опису товару, а саме у межах товарної позиції 8513 згідно з УКТ ЗЕД, оскільки товар є тактичним ліхтариком, який має власне джерело живлення та основною функцією якого є освідування;

- наказом ДМС України Київська митниця ДЕРЖМИТСЛУЖБИ № 30 від 21.01.2021 та актом про проведення перевірки № 7.8-28.3-02/5/110 від 04.02.2021, з додатками у виді копій наказів; доповідних записок; копії митних декларацій від 21.06.2019 № UA125100/2019/366390, та від 15.07.2019 № UA125100/2019/367357 (т.5 а.с.3-213). Установлено, що, за результатами перевірки правильності класифікації товарів за кодом, згідно УКТЗЕД , під час митного оформлення товару «тактичний ліхтарик 800 люменів» та дотримання посадовими особами Київської митниці Держмитслужби вимог законодавства з питань митної справи, виявлено порушення вимог Закону України «Про Митний тариф України» та своїх посадових інструкцій при виконанні митних формальностей в частині виконанням вимог товарної номенклатури Митного тарифу України при класифікації товарів для цілей митного оформлення за МД: № UA125100/2019/366390 та № UA125100/2019/367357 - пункт 2.2 розділу 2 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції головного державного інспектора відділу № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 . Додатково, комісія вважає за доцільне зазначити, що нормами митного законодавства виключно на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику (Державна митна служба України), покладено обов`язок ведення УКТ ЗЕД, відстеження змін, доповнень, рішень щодо тлумачення Гармонізованої системи опису та кодування товарів і забезпечення донесення зазначеної інформації митним органам та суб`єктам ЗЕД. Митне оформлення товарів «тактичний ліхтарик 800 люменів» охоплює період часу від серпня 2018 по березень 2020;

- протоколом огляду предметів від 14.12.2020 та оптичний диску з додатками, відповідно до якого встановлено, що оптичний носій інформації CD-RW, об`ємом 700 МВ, містить папки та файли з електронними деклараціями (т.7 а.с.1-124);

- протоколом огляду предметів від 09.02.2021 тактичного ліхтарика 800 люменів Inforce WML White Weapon Mounted Light з додатками (т.7 а.с.125-152);

- протоколом огляду від 13.10.2021 оптичного диску № HLD661WAO8184653 A3 з додатком, марки «VERBATIM», типу CD-RW, що надійшов на адресу Головного слідчого управління Державного бюро розслідування за супровідним листом Державної митної служби України № 08-27/27-04/8.14/15431 від 18.11.2020 у відповідь на запит від 16.11.2020 № 10-5-01-03-25759 з додатками (т.7 а.с.153-287);

- актом ДМС України Київська митниця ДЕРМИТСЛУЖБИ № 113/20/7.8-19-02/31520157 від 14.12.2020 (т.8 а.с.15-30), відповідно до якого встановлено документальною невиїзною перевіркою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару «Продукція оборонного призначення…. тактичний ліхтарик Inforce …» за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТЗЕД, а також в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування при митному оформленні товарів за митними деклараціями від 21.06.2019 № UA125100/2019/366390 та від 15.07.2019 № UA125100/2019/367357, інші. Установлено наступні порушення ТОВ «ІнтерПроІнвест»: вимог Закону України від 19.09.2013 № 584-VII «Про митний тариф України», ч. 1, підпункту г) п. 5 ч. 8 ст. 257, п. 20 ч. 1 ст. 282 МК України від 13.03.2012 № 4495-VI (зі змінами та доповненнями), у результаті чого занижено податкове зобов`язання зі сплати ввізного мита з товарів, на загальну суму 2 373 655,59 грн.; вимог п. 32 підрозділу 2 розділу ХХ, п. 190.1 ст. 190 ПК України від 02.12.2010 № 2755- VI (зі змінами та доповненнями), у результаті чого занижено податкове зобов`язання зі сплати податку на додану вартість, на загальну суму 5 222 042,30 гривень. Загальна сума занижених податкових зобов`язань 7 595 697,89 гривень (у тому числі ввізне мито 2 373 655,59 гривень та податок на додану вартість 5222 042, 30 гривень), визначена контролюючим органом, на підставі п. 11 ч. 1 ст. 347 МК України, підпункту 54.3.6 п. 54.3 ст. 54, підпункту 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України, та згідно з ч. 2 ст. 293, ч. 1 ст. 298 МК України, повинна бути сплачена платником податків до Державного бюджету.

Також у судовому засіданні судом були досліджені докази, що посвідчують та характеризують особу обвинуваченого, процесуальні витрати у справі, речові докази та письмові докази, надані стороною захисту.

При цьому, долучені прокурором документи - рапорти Державного бюро розслідувань, супровідні, запити, повідомлення та доручення Офісу Генерального прокурора, у силу положень ст. 86 КПК України, суд не приймає як належні докази обставин, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні. Дані документ мають для працівників правоохоронних органів лише внутрішній інформативний характер щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Крім того, проведення будь-якої слідчої або негласної (розшукової) дії фіксуються протоколом, а не супровідними, рапортами та дорученнями.

Разом із цим, відповідно до змісту частини першої статті 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, хоча й може мати значення при оцінці допустимості доказу, зафіксованого в висновку експерта. Частиною другою даної статті передбачено, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Отже, у розумінні ст. 84 КПК України, постанови про об`єднання матеріалів досудових розслідувань та службові записки Офісу Генерального прокурора, службові записки Головного слідчого управління, повідомлення про підозру, клопотання Державного бюро розслідувань про продовження строку досудового розслідування, ухвали Печерського районного суду міста Києва не є доказами, а тому суд оцінює їх критично.

Зважаючи на наведені вище докази, зібрані сторонами в порядку ст. 93 КПК України, останні підлягають оцінці судом на їх відповідність, допустимість та належність для відповідного висновку про доведеність чи недоведеність вини обвинуваченого, у порядку ст. 89 КПК України.

Достовірність та об`єктивність наведених доказів у суду сумніву не викликає, адже вони отримані без порушення закону, узгоджуються один з одним, належні, допустимі та достатні, у зв`язку з чим суд їх прийняв. Матеріали досудового розслідування були відкриті сторонам кримінального провадження, відповідно до ст. 290 КПК України, про що свідчить відповідні протоколи та не заперечувалось ними в судовому засіданні.

При цьому достовірність доводів сторони захисту, в частині того, що технічні характеристики приладу освітлення для встановлення на зброю Inforce, є частиною бойової зброї MIL STD 1913 «планка Пікатіні» або NAR-допоміжна планка NATO, є запатентованим кріпленням приладів та частин для зброї, суд вважає не доведеними та відкидає їх, оскільки вони в повному обсязі спростовуються дослідженими доказами та даними, що містяться в висновку експерта № СЕ-19-20/38394-ТВ від 12.04.2021.

Згідно з частинами 1, 2 статті 69 Митного Кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди, відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною 1 статті 67 Митного кодексу України встановлено, що УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується Законом України «Про Митний тариф України». Частиною 2 даної статті передбачено, що в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ «Про Митний тариф України», з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та визначальних для класифікації характеристик товару.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401.

Прийняття рішень про класифікацію товарів здійснюється виключно згідно з положеннями Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів 2012 року та є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 N 584-VІІ «Про Митний тариф України», який набув чинності з 01 січня 2014 року, незалежно від наявності чи відсутності пояснень до УКТ ЗЕД (лист Міністерства доходів і зборів України від 27.01.2014 № 490/1/99-9924-02-03-14).

У Правилі 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД зазначено, що назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться, виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Тобто, класифікація товарів здійснюється відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД приміток, додаткових приміток до розділів, груп і товарних підпозицій.

Положеннями правила 3 «а» Основних правил інтерпретації визначено, що перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис.

Виходячи з положень правила 1 Основних правил інтерпретації у товарній позиції 8513, згідно з УКТ ЗЕД, класифікуються «Ліхтарі електричні портативні, що діють за допомогою власного джерела енергії (наприклад, на сухих батарейках, акумуляторах, магнето), крім освітлювальних приладів товарної позиції 8512».

У поясненнях до товарної позиції 8513 зазначено, що до цієї товарної позиції включаються ліхтарі портативні електричні, призначені для роботи від умонтованого джерела електроенергії (наприклад, батарей сухих елементів акумуляторів або магнето). Вони являють собою два елементи, тобто сама лампа і джерело електроенергії, які, як правило, встановлені разом і безпосередньо приєднані один до одного, причому часто в єдиному корпусі. Проте, у деяких випадках ці елементи виконуються окремо один від одного і з`єднані проводами.

Термін «портативні ліхтарі» стосується лише до тих ламп (тобто як до ламп, так і до джерел електроенергії), які призначені для перенесення в руках чи на собі. Як правило, у них є ручка або кріпильний пристрій, їх можна відрізнити за властивою формою і невеликою вагою. До цієї товарної позиції включаються, зокрема, шахтарські безпечні лампи - освітлювальний пристрій, як правило, призначений для кріплення до каски шахтаря, а джерело електроенергії (акумулятор) зазвичай підвішується на паси; оглядові лампи загального призначення, що прикріплюються до головного паска, який, як правило, являє собою вигнуту металеву смужку. Такі лампи включаються до цієї товарної позиції лише за наявності свого джерела електроенергії (наприклад, суха батарея, розташовувана в кишені користувача). Лампи цієї товарної позиції застосовуються лікарями, майстрами - годинникарями, ювелірами і тощо.

Під час декларування товарів «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за вказаними вище митними деклараціями їх класифіковано за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита у розмірі 5% від митної вартості), що має наступну побудову коду:

[9305] частини та приладдя виробів товарних позицій 9301-9304;

[9305 91 00] для бойової зброї товарної позиції 9301;

[9305 91 00 91] інші.

Згідно з УКТ ЗЕД, у товарній позиції 9305 класифікуються частини та приладдя виробів товарних позицій 9301-9304.

До цієї товарної позиції включаються такі частини, як: частини військової зброї; металеві виливки, штамповки і поковки для виготовлення військової стрілецької зброї, спортивних рушниць і рушниць для стрільби по мішенях тощо, револьверів і пістолетів; захисні кришки і захисні кожухи для прикладів, прицілів, стволів або казенних частин; трубки системи Моріса тощо; ложі прикладів та інші дерев`яні частини для рушниць, гвинтівок або карабінів та приклади та накладки; ремені, хомути, ряди або пристрої для штабелювання і вертлюги для прикладів і вертлюжні хомути для рушниць, гвинтівок або карабінів; глушники та знімні накладки прикладу для зменшення віддачі для гладкоствольної спортивної зброї або для стрільби по мішенях.

Винятком до товарної позиції 9305 УКТ ЗЕД, зокрема, є приладдя, які конкретніше включаються до інших товарних позицій УКТ ЗЕД.

Виходячи з наведеного технічного опису товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...», товар є тактичним ліхтариком, який має власне джерело живлення та основною функцією якого є освітлення.

З урахуванням положень правила 1 та 3 а) Основних правил інтерпретації пояснень до товарних позицій 8513 та 9305 УКТЗЕД, технічного опису товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...», класифікацію товару слід здійснювати у межах товарної позиції 8513, згідно за кодом 8513 10 00 00 УКТЗЕД, що має наступну побудову коду:

8513 - ліхтарі електричні портативні, що діють за допомогою власного джерела енергії (наприклад, на сухих батарейках, акумуляторах, магнето), крім освітлювальних приладів товарної позиції 8512;

8513 10 00 00 - ліхтарі.

Крім того, згідно з висновком експерта від 12.04.2021 № СЕ-19-20/38394-ТВ, за результатами проведеної товарознавчої експертизи: характеристики тактичного ліхтаря «Inforce WML White Weapon Mounted Light 800 lumen» не відповідають визначальним товарним характеристикам Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД):

Розділу XIX - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя»;

Групи - «Зброя», боєприпаси; їх частини та приладдя;

Товарної позиції - «Частини та приладдя виробів товарних позицій 9301- 9304: - «інші»;

Товарної позиції/товарної категорії - «для бойової зброї товарної позиції 9301:»;

Товарної підкатегорії - «інші».

Таким чином, оцінюючи, згідно з вимогами ст. 94 КПК України, усі докази у їх сукупності, з точки зору достатності та взаємозв`язку, для прийняття відповідного процесуального рішення, розглянувши кримінальне провадження по суті, провівши у повному обсязі судовий розгляд, допитавши свідків, запропонованих стороною обвинувачення, дослідивши запропоновані докази, висновки експертиз, перевіривши доводи учасників процесу, з`ясувавши у них, чи всі докази на підтвердження своїх доводів були ними надані, суд прийшов до висновку, що безсумнівним є факт, що ОСОБА_8 , перебуваючи на займаній посаді, будучи службовою особою, у порушення вимог законодавства та своїх посадових інструкцій, неналежно виконуючи покладені на нього службові обов`язки через несумлінне ставлення до них під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення ТОВ «Інтерпроінвест» (), маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не здійснив належним чином контроль щодо перевірки правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, не перевірив правильність опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, не перевірив належним чином подані для митного оформлення документи для встановлення можливих порушень правил класифікації товарів, після чого, у разі виявлення порушень, міг самостійно класифікувати такі товари під час митного оформлення товарів за іншим кодом УКТ ЗЕД, належним чином не проаналізував законодавство, яке зобов`язує здійснення митними органами відповідного контролю за правильністю класифікації товарів під час здійснення ним митних формальностей, не передбачивши настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити, спричинив тяжкі наслідки державним інтересам.

З цього приводу, суд, також, критично оцінює клопотання сторони захисту про визнання усіх доказів недопустимими.

Так, захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_9 заявила клопотання про визнання доказів, які надала сторона обвинувачення на підтвердження винуватості ОСОБА_8 не допустимими, посилаючись на грубі порушення норм КПК України при їх збиранні, навівши доводи на недопустимість даних доказів, згідно з вимогами ч. 1 ст. 89 КПК України. Адвокат просила визнати недопустимими всі докази, зібрані органом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000889, оскільки до 07.09.2020 у матеріалах досудового розслідування № 00000660 відсутня будь-яка інформація чи процесуальне рішення органу прокуратури щодо визначення підслідності, чим порушено ч. 7 ст. 214 КПК України (т.9 а.с.34-36).

19.10.2021 постановою прокурора Офісу Генерального прокурора виділено з кримінального провадження № 00000660 матеріали досудового розслідування щодо кримінального правопорушення відносно ОСОБА_8 в окреме провадження з присвоєнням реєстраційного номеру № 0000889 та визначено підслідність за Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань.

Сторона обвинувачення зазначає, що ОСОБА_8 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, постійно виконуючи функції представника влади, який є, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, службовою особою і, відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист суддів, працівників апарату суду і працівників правоохоронних органів», будучи працівником правоохоронного органу, зобов`язаний суворо дотримуватись вимог Конституції та норм чинного законодавства. Однак, станом на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у силу вимог ч. 4 ст. 216 КПК України, головний державний інспектор ВМО № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» не підпадає під перелік осіб, визначених п. 1-3 ч. 4 ст. 216 КПК України, оскільки в Митному кодексі України, норми якого є спеціальними, порівняно із загальними нормами, не визначено статус митної служби та митних органів як правоохоронних органів, посадові особи митних органів, також, статусу працівників правоохоронних органів за нормами Митного кодексу України не мають. Таким чином, прямої вказівки в спеціальному законодавстві про те, що Держмитслужба України має статус правоохоронного органу, - не міститься. Тобто, у ході здійснення досудового розслідування інкримінованого злочину встановлено, що ОСОБА_8 не є працівником правоохоронного органу, що виключає можливість застосування до вказаних правовідносин положення ч. 4 ст. 216 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Суд не погоджується з вказаними доводами сторони захисту, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 7 ст. 214 КПК України якщо відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності, передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 216 КПК України слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, зокрема, учинених працівником правоохоронного органу.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції (Закон в редакції від 05.08.2018).

Відповідно до пп (е) абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», захисту підлягають судді Конституційного Суду України, судді та працівники апаратів судів, працівники правоохоронних органів, зазначені у частині першій цього пункту, а також співробітники кадрового складу розвідувальних органів України, військовослужбовці Сил спеціальних операцій Збройних Сил України, співробітники Служби судової охорони, працівники Антимонопольного комітету України та уповноважені особи Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, які, зокрема, беруть безпосередню участь, відповідно, у контролі за переміщенням людей, транспортних засобів, товарів та інших предметів чи речовин через державний і митний кордон України.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, 18.08.2020 Державним бюро розслідувань повідомлено Першого заступника Генерального прокурора про початок досудового розслідування кримінального провадження за № 00000660.

07.09.2020 постановою Першого заступника Генерального прокурора визначено групу прокурорів для здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні за № 00000660.

24.06.2021 Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000554 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

07.07.2021 постановою прокурора Офісу Генерального прокурора кримінальне провадження № 00000554 об`єднано з кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за № 00000660 від 18.08.2020 та визначено підслідність за ГСУ ДБР.

19.10.2021 постановою прокурора Офісу Генерального прокурора виділено з кримінального провадження № 00000660 матеріали досудового розслідування щодо кримінального правопорушення відносно ОСОБА_8 в окреме провадження з присвоєнням реєстраційного номеру № 0000889 та визначено підслідність за Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань.

Тому, після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, постановою прокурора Офісу Генерального прокурора від 19.10.2021 з кримінального провадження № 00000660 виділено матеріали досудового розслідування щодо кримінальних правопорушень відносно ОСОБА_8 , який перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, постійно виконуючи функції представника влади, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовою особою і, відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист суддів, працівників апарату суду і працівників правоохоронних органів», будучи працівником правоохоронного органу, зобов`язаний суворо дотримуватись вимог Конституції та норм чинного законодавства, в окреме провадження з присвоєнням реєстраційного номеру № 0000889, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України, з дотриманням вимог статей 216, 218 КПК України. Прокурор своєю постановою визначив, зокрема, предметну підслідність за Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, виходячи із об`єму наявної в нього інформації щодо обставин кримінальних правопорушень. Тобто, ОСОБА_8 , перебуваючи на посадах головного державного інспектора відділу митного оформлення, здійснював правозастосовні функції, а тому на час вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, був працівником правоохоронного органу, оскільки був уповноважений здійснювати митний контроль, митне оформлення товарів та транспортних засобів комерційного призначення, проводити митний огляд товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, складати протоколи про порушення митних правил та вживав необхідних заходів щодо затримання товарів, ввезених (вивезених) з порушенням митних правил або контрабандним шляхом.

Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України у зв`язку з проведенням адміністративної реформи» (№ 440-ІХ від 14.01.2020, набрав чинності 13.02.2020) внесено зміни до Митного кодексу України (у тексті Кодексу слова «орган доходів і зборів» у всіх відмінках та числах замінено словами «митний орган» у відповідному відмінку та числі, згідно із Законом № 440-ІХ від 14.01.2020).

Відповідно до ч. 1 п. 34-1 Митного кодексу України (в редакції від 29.12.2019), органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, митниці та митні пости.

Таким чином ОСОБА_8 здійснював правозастосовні функції під час виконання своїх службових обов`язків на посадах головного державного інспектора відділу митного оформлення, він, також, був працівником органів доходів і зборів до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України у зв`язку з проведенням адміністративної реформи», а саме до 13.02.2020. Отже, при встановлених обставинах, судом не встановлено порушень вимог статей 216, 218 КПК України при винесенні прокурором Офісу Генерального прокурора постанови про визначення підслідності від 19.10.2021 під час провадження досудового розслідування та суд вважає, що першочергові слідчі дії проведені уповноваженими особами у законний спосіб. Вказаний висновок суду також узгоджується із позицією Верховного суду, викладеною в постанові від 06.07.2022, у справі № 454/2576/17. Тому доводи сторони захисту, у цій частині, є необґрунтованими, та не можуть бути підставою для визнання всіх доказів, зібраних у ході досудового розслідування даного кримінального провадження, недопустимими доказами.

У той же час, із змісту частини першої статті 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, хоча й може мати значення при оцінці допустимості доказу, зафіксованого в висновку експерта. Частиною другою даної статті передбачено, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту, суду виходить з наступного.

Конституційний Суд України у рішенні № 12-рп/2011 від 20 жовтня 2011 року у справі за конституційним поданням Служби безпеки України щодо офіційного тлумачення положення частини третьої статті 62 Конституції України зазначив, що визнаватися допустимими і використовуватися як доказ в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі. Аналіз положення частини третьої статті 62 Конституції України про те, що "обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом", дає підстави для висновку, що обвинувачення у вчиненні злочину не може бути обґрунтоване фактичними даними, одержаними в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо.

За змістом постанови Верховного Суду України від 09.06.2016 року в справі № 5-360/кс 15, слідує, що кримінальний процесуальний закон не дає вичерпного переліку підстав, за наявності яких докази мають визнаватися недопустимими, а натомість надає право суду вирішувати питання їх допустимості чи недопустимості у порядку, передбаченому статтею 89 КПК України.

Частиною першою статті 87 КПК України передбачено, що ключовою умовою для визнання доказів недопустимими є їх отримання внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд зауважує, що отримання доказів завжди обумовлено вчиненням стороною кримінального провадження цілеспрямованих дій з метою їх збирання. Аналіз положень частини другої цієї статті, у редакції від 13 квітня 2012 року, дає підстави зробити висновок, що саме вчинення з цією метою стороною обвинувачення діянь, які істотно порушують права і основоположні свободи людини, має наслідком визнання отриманих у такий неправомірний спосіб доказів недопустимими.

Так, дослідивши зазначені висновки, суд вважає, що вони є належними і допустимими доказами з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судову експертизу», судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також у випадках і на умовах, визначених цим Законом, судові експерти, які не є працівниками зазначених установ. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2022, у справі № 756/10060/17 вказано, що невідповідність тим чи іншим вимогам закону нівелює доказове значення відомостей, одержаних у результаті відповідних процесуальних дій, не в будь-якому випадку, а лише в разі, якщо вона призвела до порушення прав людини і основоположних свобод або ж ставить під сумнів походження доказів, їх надійність і достовірність. Адже для прийняття законного й обґрунтованого рішення суд має отримувати максимально повну інформацію щодо обставин, які належать до предмета доказування, надаючи сторонам у змагальній процедурі достатні можливості перевірити й заперечити цю інформацію.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що стороною захисту не наведено обґрунтованих доводів на обґрунтування порушення норм кримінального процесуального законодавства при проведенні зазначених експертиз. До того, вказані висновки експертів містять прямі, категоричні висновки, які повністю узгоджуються з іншими дослідженими судом доказами.

Отже, дослідивши висновок експерта від 12.04.2021 № СЕ-19-20/38394-ТВ та висновок судово-економічної експертизи від 01.06.2021 № СЕ-19-21/12840-ЕК, суд вважає, що вони є належними і допустимими доказами. Підстав для визнання їх недопустимими суд не вбачає.

Крім того, захисник у судовому засіданні та під час судових дебатів наголошує, що рішенням Окружного Адміністративного суду м. Києва від 15.02.2022 та постановою Шостого Апеляційного Адміністративного суду від 19.10.2022, скасовано та визнано протиправним податкове повідомлення-рішення Київської митниці Держмитслужби, які прийнятті на підставі акту документальної невиїзної перевірки ТОВ «Інтерпроінвест» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару від 14.12.2020 № 113/20/7.8-19-02/31520157, виключає вину ОСОБА_8 , у вчиненні злочину - службова недбалість.

Суд приходить до висновку, що доводи сторони захисту в цій частині безпідставні у зв`язку з тим, що за результатами проведеної перевірки складено акт від 14.12.2020 № 113/20/7.8-19-02/31520157, у якому зазначено, що класифікацію товару слід здійснювати за кодом 8513 10 00 00, згідно з УКТЗЕД, та встановлено порушення в частині заниження податкових зобов`язань.

Указаний акт є документом, у розумінні ст. 99 КПК України, оскільки містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 99 КПК України, до документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною першою цієї статті, можуть належати висновки ревізій та акти перевірок.

Також, вказаний акт є належним та допустимим доказом на підтвердження події та складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України.

Окрім того, за результатами проведення перевірки Державною митною службою України складено відповідні податкові повідомлення-рішення.

Верховний Суд у своєму рішенні від 13.04.2021 (справа № 554/10204/15-к) зазначав, що посилання на висновки судів у справах інших юрисдикцій є неправильними, оскільки вони не мають преюдиційного значення у кримінальному провадженні та не можуть використовуватися судами як вирішальний доказ під час встановлення наявності або відсутності вини особи в інкримінованому діянні.

Завдання кримінального судочинства є відмінним від тих завдань, які вирішують національні суди в цивільній, господарській чи адміністративній юрисдикціях. Здійснюючи кримінальне судочинство, суди не вирішують спір, а розглядають пред`явлене особі обвинувачення і за допомогою доказів встановлюють, чи винна конкретна особа у його вчиненні.

Отже, скасування податкових повідомлень-рішень не створює преюдиційного значення у кримінальному провадженні, оскільки вина ОСОБА_8 підтверджується вищезазначеними письмовими доказами та показами свідків.

Верховий Суд під час розгляду справи № 690/443/14-к не погодився з доводами сторони захисту про те, що наявність судових рішень про скасування податкових-повідомлень рішень свідчить про відсутність у діях обвинуваченого складів кримінальних правопорушень. Мотивуючи прийняте рішення, суд касаційної інстанції зазначив, що у разі оскарження до суду платником податків рішення податкового органу обвинувачення особи в ухиленні від сплати податків не може ґрунтуватися на такому рішенні до остаточного вирішення справи судом за винятком випадків, коли обвинувачення базується не лише на оскаржуваному рішенні, а й доведено на підставі додатково зібраних доказів відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства. Суд касаційної інстанції дійшов висновку, що рішення судів адміністративної юрисдикції не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій про доведеність винуватості засудженого у вчиненні інкримінованих йому злочинів і не ставлять під сумнів їх законність.

Враховуючи викладене, оскарження ТОВ «Інтерпроінвест» податкових-повідомлень рішень в адміністративній юрисдикції свідчить лише про використання суб`єктом господарювання свого права на судове оскарження прийнятих митним органом рішень, а також, підставою для їх скасування стали суто процесуальні питання.

Категорія «очевидна недопустимість доказів» є оціночною. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі №223-1446/0/4-12 від 05.10.2012 «Про деякі питання порядку здійснення судового розгляду в судовому провадженні у першій інстанції відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначає, що відомості, матеріали та інші фактичні дані, отримані органом досудового розслідування в непередбаченому процесуальним законом порядку чи з його порушенням, є очевидно недопустимими, а це, відповідно до ч. 2 ст. 89 КПК, тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. Зазначене правило застосовується і щодо доказів, отриманих унаслідок істотного порушення прав та свобод людини (ст. 87 КПК), за умови підтвердження сторонами кримінального провадження їх очевидної недопустимості. В іншому випадку суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення (п. 8).

Європейський суд з прав людини ухвалюючи рішення у справах «Шенк проти Швейцарії» від 12.07.1988, «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.1998, «Яллог проти Німеччини» від 11.07.2006, «Шабельник проти України» від 19.02.2009, зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією, а саме: на свободу, особисту недоторканість, на повагу до приватного і сімейного життя, на недоторканість житла тощо.

З рішення Конституційного Суду України №12рп/2011 від 20.10.2011 слідує, що визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог Кримінально-процесуального кодексу. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі.

Як зазначалося вище, суд, безпосередньо дослідивши наведені вище докази сторони обвинувачення у їх сукупності, давши їм належну оцінку, відповідно до вимог ст. 94 КПК України, дійшов до висновку, що зауваження сторони захисту стосовно не вилучення стороною обвинувачення тактичного ліхтаря - Inforce, не визнання його речовим доказом, що позбавило сторону захисту права, гарантованого ст. 242, ст. 244 КПК України, а також право на його огляду та дослідження під час судового розгляду, у цій частині необґрунтовані з наступних підстав.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Суд, виходячи з принципу безпосередності, дослідивши докази надані стороною обвинувачення, не вправі дати оцінку речовим доказам тактичний ліхтар - Inforce, які не визнанні речовими доказами та не надавалися суду, а тому суд вважає зауваження захисника безпідставним, оскільки речові докази у справі відсутні, у зв`язку з чим зазначені докази судом не досліджувались.

Суд звертає увагу, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувальний акт щодо ОСОБА_8 і реєстр матеріалів досудового розслідування складено з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстави для повернення такого обвинувального акту, у порядку, передбаченому п. 3 ч. 3 ст. 291 КПК України, під час підготовчого судового засідання, були відсутні.

При цьому, за результатами досудового розслідування кримінального провадження, з урахуванням категорії кримінального правопорушення, не визнання ОСОБА_8 своєї вини та будь-якого сприяння останнього у розкритті злочину, твердження захисника адвоката ОСОБА_9 про порушення, під час досудового розслідування, процесуальних вимог щодо доказування, передбачених ст. 91-94 КПК України, є необґрунтованими.

Так, відповідно до стандарту доказування «поза розумним сумнівом», який був запозичений із правової системи загального права та активно використовується Європейським судом з прав людини, зокрема у справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12), ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Отже, застосовуючи указаний стандарт доказування в цій справі, суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку у своїй сукупності, приходить до висновку, що усі докази утворюють цілісну картину того, що відбулося насправді. Сутність кримінальних правопорушень полягає в не здійсненні контролю щодо перевірки правильності класифікації товарів, під час здійснення митного оформлення службовою особою, тактичний ліхтарик Inforce WML White Weapon Mounted Light, поданих до митного оформлення, згідно УКТЗЕД, не перевірив правильність опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам. За таких обставин, суд приходить до переконання, що вина обвинуваченого у вчиненні злочинів, за якими йому пред`явлено обвинувачення, є доведеною «поза розумним сумнівом».

За таких обставин, аналіз досліджених судом доказів по справі в їх сукупності переконує суд в тому, що твердження обвинуваченого ОСОБА_8 , що відповідно до посадовій інструкції визначення коду УКТ ЗЕД на товар який розмитнювався, є його правом, а не обов`язком, зроблено ним з метою уникнути кримінальної відповідальності за вчинений злочин.

Дії ОСОБА_8 кваліфіковано: за ч. 1 ст. 367 КК України як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним інтересам; за ч. 2 ст. 367 КК України, як службова недбалість, тобто неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки. Таку кваліфікацію дій обвинуваченого суд вважає правильною, оскільки склад відповідних злочинів доведений стороною обвинувачення в суді.

Службова недбалість, тобто об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність наступних складових: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК) або тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Крім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст. 367 КК України, є настання тяжких наслідків від службової недбалості. Відповідно до примітки п. 4 до ст. 364 КК України, тяжкими наслідками у статтях 364-367, якщо вони полягають у заподіянні матеріальних збитків, є такі, що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Системний аналіз положень ст. 367 КК України дає підстави вважати, що відповідальність за цією нормою настає лише у випадку, якщо дії, невиконання чи неналежне виконання яких спричинило передбачені в зазначеній статті наслідки, входили в коло службових обов`язків цієї службової особи, або якщо обов`язок діяти відповідним чином юридично був включений (законом, указом, постановою, наказом, інструкцією тощо) до кола службових повноважень такої особи.

У відповідності до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Норма ст. 367 КК України є субсидіарною і для розуміння службової недбалості, вимагає аналізу відповідного закону. При цьому, поняття «закон», яке використав законодавець, має розширене тлумачення і включає в себе законодавство у цілому, у тому числі нормативні акти, що регулюють відповідні правовідносини, порушення яких утворює об`єктивну сторону складу злочину, передбаченого ст. 367 КК України.

Судом встановлено, що митним брокером ПП «Л.Е.А.», який діяв відповідно до договору укладеного з імпортером ТОВ «Інтерпроінвест» та безпосередньо самим імпортером до митного оформлення у 2019 році, подано дві митні декларації, а саме: 21.06.2019 подано до митного оформлення митну декларацію № UА125100/2019/366390, «1. Продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами "Малюк": тактичний ліхтарик 800 люменів Іnforce WML White Weapon Mounted Light/Tactical flashlight: 800 lumen, що закріплюється на автоматі - 82 шт.», код УКТ ЗЕД 9305 91 00 90, (ставка ввізного мита 5% від митної вартості), митна вартість 600 370,90 гривень та 15.07.2019 подано до митного оформлення митну декларацію № UА125100/2019/367357, «1. Продукція оборонного призначення. Комплектуючі, спеціально призначені для виготовлення або використання з автоматами "Малюк": тактичний ліхтарик 800 люменів Іnforce WML White Weapon Mounted Light/Tactical flashlight; 800 lumen, що закріплюється на автоматі - 210 шт.», код УКТ ЗЕД 9305 91 00 90, (ставка ввізного мита 5% від митної вартості), митна вартість 1 494 496,19 гривень.

Для виконання митних формальностей за вказаними митними деклараціями призначено в автоматичному режимі головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 . Усі митні формальності за вказаними митними деклараціями виконувались ОСОБА_8 одноособово.

Відповідно до вимог пп. г п. 5 ч. 8 статті 257 Митного кодексу України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом, залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення, вносяться відомості, у тому числі у вигляді кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 5 ст. 264 МК України з метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів установленим вимогам, митний орган здійснює перевірку митної декларації.

Статтею 336 МК України передбачено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом перевірки документів та відомостей, які, відповідно до статті 335 Кодексу, надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Під час митного контролю та митного оформлення товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі митної декларації, посадові особи митних органів здійснюють заходи з метою забезпечення додержання норм законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до вимог Наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа» від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684, у графі 31 МД за номером 1 зазначаються найменування та звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар (фізичні характеристики товару в обсязі, достатньому для однозначного віднесення його до коду згідно УКТ ЗЕД, у кількості знаків, визначеній правилами заповнення графи 33 МД для відповідного митного режиму та особливостей переміщення).

Відповідно до п.п. 4.5, 4.5.5 Порядку виконання митних формальностей, при здійсненні митного оформлення митної декларації виконуються такі митні формальності, як перевірка правильності класифікації, перевірка правильності застосування пільг в оподаткуванні.

Відповідно до п. 2 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, посадові особи відділу митних платежів чи митного поста, підрозділу митного оформлення здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Відповідно до ч. 4 розділу III Порядку, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування, згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару, згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах; шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. Така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі характеристики, які є визначальними для класифікації товару призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Згідно ч. 14 розділу III Порядку рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

Відповідно до Положення про відділ митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС, серед основних завдань та функцій відділу є, зокрема:

-митний контроль та митне оформлення товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України;

-забезпечення контролю за додержанням суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності вимог законодавства України з питань державної митної справи;

-здійснення заходів щодо виконання Митницею дохідної частини Державного бюджету України за рахунок контролю правильності визначення суб`єктами ЗЕД митної вартості, країни походження товарів та коду УКТЗЕД;

-забезпечення застосування митних режимів, здійснення митних формальностей щодо товарів, поміщених у відповідні митні режими;

- контроль за дотриманням порядку заповнення митних декларацій суб`єктами ЗЕД.

Відповідно до розділу ІІ (завдання та обов`язки) посадових інструкцій головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 , інспектор:

-безпосередньо здійснює митний контроль, митне оформлення товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що входять у зону діяльності відділу;

-здійснює перевірку документів та відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами;

-здійснює контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів; приймає та реєструє рішення про визначення коду товару, відповідно до частини четвертої статті 69 Митного кодексу України;

-здійснює контроль за виконанням вимог товарної номенклатури Митного тарифу України при класифікації товарів для цілей митного оформлення та контролює правильність визначення митної вартості товарів в межах компетенції з метою виявлення і недопущення фактів ухилення від оподаткування у повному обсязі при митному оформленні товарів.

Таким чином, досліджуючи вищевказані докази, суд приходить до висновку, що ОСОБА_8 21.06.2019 здійснюючи митні формальності за митною декларацією № UА125100/2019/366390, будучи службовою особою в порушення вищевказаних вимог законодавства та своєї посадової інструкції, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи наділений відповідними повноваженнями та маючи можливість виконати відповідні дії в межах своїх повноважень, не вчинив будь-яких дій спрямованих на визначення правильності класифікації товарів та завершив митне оформлення, чим спричинив тяжкі наслідки державним інтересам у вигляді несплати до державного бюджету України обов`язкових платежів на суму 192 118, 69 грн.

При цьому, ОСОБА_8 15.07.2019 здійснюючи митні формальності за митною декларацією № UА125100/2019/367357, не здійснив контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно УКТ ЗЕД, не витребував у декларанта усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та техніко-технологічну документацію на них, не перевірив заявлений код товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС, зокрема ідентичні товари, подібні (аналогічні) товари, а також товари, що мають схожі характеристики, які є визначальними для класифікації товару, призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

Тобто, у зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_8 своїх службових обов`язків, які було юридично включені зазначеними вище нормами законодавства та його посадовими інструкціями в коло його повноважень та зобов`язували діяти відповідним чином, через несумлінне ставлення до них державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 478 238, 78 грн.

З огляду на ці обставини, суд дійшов до переконання, що ОСОБА_8 повинен бути засуджений за ч. 1 ст. 367 КК України як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним інтересам; та за ч. 2 ст. 367 КК України, як службова недбалість, тобто неналежне виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Призначаючи покарання обвинуваченому, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого ним злочинів, обставини їх вчинення, дані про особу обвинуваченого й обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання, у зв`язку з чим суд прийшов до висновку про необхідність обрання покарання, визначеного санкцією ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України.

Так, судом враховується те, що ОСОБА_8 вчинив умисний кримінальний проступок та нетяжкий злочин.

Обставин, що пом`якшують покарання обвинуваченого, а також обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, у відповідності до ст. 67 КК України, судом не встановлено.

Аналіз даних про особу обвинуваченого вказує на те, що він раніше не судимий, має місце реєстрації та постійного місця проживання, на обліку у лікарів психіатра та нарколога за місцем реєстрації не перебуває. З вищою освітою. При перевірці через інформаційну базу «ІПНП», Бориспільський РУП ГУНП в Київській області компрометуючими матеріалами відносно ОСОБА_8 не володіє. Ці обставини позитивно характеризують його особу.

Указані обставини потребують додаткового врахування при призначенні покарання обвинуваченому, оскільки мають істотне значення щодо вивчення особистості та відношення останнього до скоєного ним.

Обвинувачений не є інвалідом, не є військовослужбовцем та не досяг пенсійного віку.

З урахуванням викладеного, тяжкості скоєних кримінальних правопорушень, даних про особу обвинуваченого, додержуючись принципу законності, індивідуалізації, справедливості та обґрунтованості покарання, а також враховуючи, що згідно ч. 2 ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, та з огляду на всі обставини в цілому, суд вважає за доцільне призначити обвинуваченому ОСОБА_8 покарання за ч. 1 ст. 367 КК України, у виді одного року обмеження волі, з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а також посади в Державній митній службі України та її територіальних органах на строком один рік; за ч. 2 ст. 367 КК України, призначити покарання у виді трьох років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а також посади в Державній митній службі України та її територіальних органах строком один рік, без визначення розміру штрафу.

При призначені остаточного покарання за сукупністю злочинів на підставі ч. 1 ст. 70 КК України належить застосувати спосіб поглинення менш суворого покарання більш суворим. Підстав для застосування положення ст. 69 КК України судом не встановлено.

Суд враховує фактичну тяжкість вчинених ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, зокрема, характеру діяння, обстановку, спосіб, місце і час їх вчинення, з урахуванням форми, виду, ступеня вини, мотивів і мети кримінального правопорушення, обставин, що характеризують поведінку обвинуваченого до вчинення злочинів, обставин, що безпосередньо пов`язані із вчиненням злочинів та характеризують поведінку останнього після вчинення злочинів, індивідуальних особливостей обвинуваченого. Відповідно до характеристики за місцем проживання, обвинувачений зарекомендував себе виключно з позитивно боку. Суд враховує відсутність обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, а також, із урахуванням правової позиції учасників судового процесу, суд приходить до висновку, що вищенаведені обставини істотно знижують фактичну ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень і ступінь небезпечності винної особи для суспільства, що у своїй сукупності, утворює підставу для висновку суду, що перевиховання та виправлення ОСОБА_8 залишається можливим без ізоляції від суспільства, та до нього доцільне застосувати положення ст. 75 та ст. 76 КК України, призначивши покарання з іспитовим строком терміном на два роки з визначенням відповідних обов`язків судом.

Разом з тим, суд враховує положення ст. 49 КК України, згідно з якими особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею злочину і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки: п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину, крім випадку, передбаченого у п. 2 цієї частини.

Відповідно до аналізу судової практики застосування норм закону про звільнення від кримінальної відповідальності (покарання) у зв`язку із закінченням строків давності Верховного Суду, строк давності - це передбачений ст. 49 Кримінального кодексу певний проміжок часу з дня вчинення злочину і до дня набрання вироком законної сили, закінчення якого є підставою звільнення особи, яка вчинила злочин, від кримінальної відповідальності.

Матеріально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є: закінчення встановлених ч. 1 ст. 49 та ст. 106 КК строків; відсутність обставин, що порушують їх перебіг (ч.ч. 2-4 ст. 49 КК України).

Процесуально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є: притягнення особи як обвинуваченого; згода обвинуваченого на таке звільнення від кримінальної відповідальності (ст. ст. 284-288 КПК України).

Відповідно до частини 5 статті 74 КК України особу також може бути за вироком суду звільнено від покарання на підставах, передбачених статтею 49 цього Кодексу.

Так, у постанові від 12.11.2019 Верховним Судом колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального у справі №566/554/16-к, провадження №51-2110км19, зазначено, що якщо ж обвинувачений, щодо якого передбачено звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, то судове провадження проводиться в повному обсязі в загальному порядку. У цьому разі, якщо обвинувачений визнається винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суд ухвалює обвинувальний вирок, призначає покарання і на підставі частини 5 статті 74, статті 49 КК може звільнити від нього засудженого. Звільнення від покарання на наведеній підставі (ч. 5 ст. 74 КК України) застосовується у випадках, коли суд не може звільнити особу від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності відповідно до статті 49 КК. Зокрема у випадку, якщо особа заперечує проти закриття справи за нереабілітуючою обставиною та вимагає закриття справи у зв`язку з відсутністю в її діях складу злочину або виправдання. Тоді суд за наявності підстав визнає особу винною у вчиненні злочину, виносить обвинувальний вирок і звільняє її від покарання, керуючись зазначеною нормою матеріального права та частини 5 статті 74 вказаного Кодексу.

З огляду на вищевикладені норми законодавства, враховуючи, що в ході судового засідання вина обвинуваченого ОСОБА_8 у вчиненні нетяжких кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України, знайшла своє підтвердження, хоча обвинувачений ОСОБА_8 не визнав своєї вини у вчиненні злочинів, і просив постановити виправдувальний вирок за відсутністю в його діях складу злочину, і це об`єктивно підтверджується зібраними та перевіреними в ході судового засідання доказами у відповідності до вимог ст. 94 КПК України, та на момент постановлення вироку закінчились строки давності притягнення обвинуваченого ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності, так як обвинувачений вчинив кримінальні правопорушення 21.06.2019 року та 15.07.2019 року, то суд вважає, за необхідне звільнити його від призначеного судом покарання, на підставі положень ч. 5 ст. 74 КК України.

Запобіжний захід не обирався, підстав для його обрання судом не встановлено.

У ході розгляду кримінального провадження прокурором другого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 в інтересах держави в особі Державної митної служби України пред`явлено до ОСОБА_8 цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Прокурор просить суд стягнути на користь держави з ОСОБА_8 матеріальну шкоду в розмірі 670 357 грн. 47 коп., понесену, унаслідок митного оформлення товарів за митними деклараціями, застосувавши пільги «164» в частині звільнення від податкових зобов`язань, а саме мито 0% грн. та ПДВ 0% грн. від злочинів, вчинених ОСОБА_8 .

Прокурор ОСОБА_5 цивільний позов підтримав у повному обсязі та на підтвердження даного позову, долучив матеріали кримінального провадження.

У судовому засіданні представник потерпілого ОСОБА_7 цивільний позов підтримала у повному обсязі та просила задовольнити з викладених у ньому підстав.

Обвинувачений ОСОБА_8 цивільний позов не визнав.

У судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_9 підтримала позицію свого підзахисного. Вважає цивільний позов не обґрунтованим, оскільки він, на думку захисника, не містить підтвердження належних та допустимих доказів. Захисник долучила до матеріалів справи заперечення на цивільний позов прокурора. Окрім того, сторона захисту вважає, що відповідно до п. 36.5 Податкового кодексу України, відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, тобто саме ТОВ «Інтерпроінвест», яке зобов`язане сплатити суму податкового зобов`язання, донарахованого Державного митною службою України, на підставі акту перевірки від 14.12.2020 №113/20/7.8-19-02/3152057, та, на підставі якого, прийнято податкові повідомлення-рішення. Позивач зазначає про завдання державному бюджету України збитків у виді матеріальної шкоди в сумі 192 118 грн. 69 коп. та 478 238 грн. 78 коп., що разом становить 670 357 грн. 47 коп. ТОВ «Інтерпроінвест» оскаржило до Окружного адміністративного суду відповідні податкові повідомлення-рішення. Відповідно до рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.03.2023 у справі № 640/9782/21, касаційну скаргу заступника Генерального прокурора задоволено. Справу № 640/9782/21 направлено на новий розгляді до Київського окружного адміністративного суду. Наразі, дана справа знаходиться на розгляді Київського окружного адміністративного суду, а від так на даний момент сума збитку є неузгодженою, а також невизначено ким саме нанесені та чи взагалі нанесені збитки державі Україна, оскільки у разі відмови у задоволенні позовних вимог ТОВ «Інтерпроінвест», останні змушені будуть сплатити суми визначені у податкових-повідомленнях рішеннях, а від так у разі стягнення частини цих сум з ОСОБА_8 матиме місце подвійного стягнення. Тобто, наявність спеціального порядку стягнення податкового боргу, встановленого податковим та митним законодавством, виключає підстави для задоволення позовних вимог, а тому, захисник просив відмовити у задоволені цивільного позову.

Враховуючи вищезазначене, цивільний позов прокурора другого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Частиною 5 ст. 128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно із ч. 2 ст. 12 ст. 36 Кримінального процесуального кодексу, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, уповноважений предявляти цивільний позов в інтересах держави та громадян у порядку, передбаченому цим кодексом.

При цьому, суд звертає увагу, що Велика Палата Верховного суду у рішенні 26.05.2020 по справі № 912/2385/18, зробила правовий висновок, у якому звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Однак, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який, усупереч вимогам закону, не здійснює захисту або робить це неналежно.

Така позиція Державної митної служби України, основним завданням якої є здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства з питань митної справи та здійснення постійного контролю за справлянням надходжень бюджету, створює загрозу недоотримання Державним бюджетом України обов`язкових платежів, у разі не пред`явлення цивільного позову компетентним органом.

Також, прокурором у зазначеному кримінальному провадженні 27.08.2021 направлено запит до Міністерства фінансів України з метою отримання інформації, чи планує Міністерство фінансів України або інші підпорядковані Міністерству органи пред`являти цивільний позов в інтересах держави. Офісом Генерального прокурора отримано відповідь Міністерства фінансів України від 06.09.2021, у якій зазначено, що, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011 № 106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету», Державна митна служба України є органом, який контролює правильність та своєчасність надходження до державного та місцевих бюджетів податків, зборів, платежів та інших доходів, а також ведення обліку таких платежів у розрізі платників з метою забезпечення повернення коштів, помилково або надмірно зарахованих до державних бюджетів за кодами класифікації доходів бюджету 14070000 (податок на додану вартість з ввезених на митну територію України товарів) та 15010000 (ввізне мито).

У зв`язку з викладеним, у своїй відповіді Міністерство фінансів України рекомендувало звернутись з відповідним листом до Державної митної служби України.

Прокурором 15.09.2021 повторно направлено запит до Державної митної служби України з метою отримання інформації, чи планує Державна митна служба України або Київська митниця Держмитслужби пред`являти цивільний позов в інтересах держави. Відповідь на зазначений запит прокурором не отримано.

Враховуючи викладене, встановлено, що Державна митна служба України як органом, уповноваженим державою на захист її інтересів, будучи повідомленим про порушення інтересів держави, такого захисту не здійснює. Унаслідок нездійснення захисту згадані інтереси держави залишилися незахищеними. У зв`язку із цим, у прокурора виникло не тільки право, але й обов`язок відреагувати на їх порушення шляхом пред`явлення цивільного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні.

У вказаному кримінальному провадженні встановлено факти неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через не сумлінне ставлення до них, а саме: не здійснення головним державним інспектором відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 належного контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно УКТ ЗЕД.

Так, Київською митницею Державної митної служби України проведено документальну невиїзну перевірку ТОВ «Інтерпроінвест» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи у частині правильності класифікації товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТ ЗЕД, за митними деклараціями: № UА125100/2019/366390 від 21.06.2019 та № UА125100/2019/367357 від 15.07.2019.

Під час декларування товарів «Продукція оборонного призначення ...тактичний ліхтарик Іnforce...» за вказаними митними деклараціями здійснено його класифікацію за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 5% від митної вартості).

Митне оформлення товарів за всіма зазначеними митними деклараціями здійснювалось із застосуванням пільги «164» (наказ Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справі, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій») - продукція оборонного призначення, визначена такою згідно з п. 9 ст. 1 Закону України «Про державне оборонне замовлення» у відповідності до норм, визначених пунктом 20 частини 1 статті Митного Кодексу України (в частині звільнення від оподаткуванні митом) та пунктом 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового Кодексу України (в частині звільнення від оподаткування податком на додану вартість), а саме: тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, звільняються від оподаткування митом та податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України продукції оборонного призначення, визначеної такою, згідно з п. 9 ст. 1 Закону України «Про державне оборонне призначення», що класифікується за такими групами, товарними позиціями та підкатегоріями УКТ ЗЕД: - групи 93, крім включених до товарних позиція 9303-9304, а також 9305 (тільки призначених для виробів товарних позицій 9303-9304), 9306 90 90 00 та 9307.

Судом встановлено, що при класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД 8513 10 00 00, товар підлягає оподаткуванню на загальних підставах зі сплатою ввізного мита в розмірі 10% від митної вартості (Закон України «Про Митний тариф України») та податку на додану вартість за ставкою 20% (Податковий Кодекс України).

Виконанням митних формальностей, за вказаними митними деклараціями, призначено в автоматичному режимі головного державного інспектора відділу митного оформлення № 6 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 . Усі митні формальності за вказаними митними деклараціями виконувались одноособово.

Згідно з висновком експерта за результатами проведеної судово-економічної експертизи, висновки акту Київської митниці Державної митної служби України, з урахуванням висновку судово-товарознавчої експертизи, документально підтверджується, заниженням податкових зобов`язань Державному бюджету України завдано матеріальної шкоди (збитків), зокрема, по кожній декларації окремо: № UА125100/2019/366390 від 21.06.2019, ввізне мито 60037, 09 грн., податок на додану вартість 132081, 60 грн.; № UА125100/2019/367357 від 15.07.2019, ввізне мито 149449, 62 грн., податок на додану вартість 328789, 16 грн.

Під час судового розгляду стороною обвинувачення поза розумним сумнівом доведено, що класифікація товару «...тактичний ліхтарик Іnforce...» за кодом 9305 91 00 90, згідно з УКТ ЗЕД, у порушення вимог законодавства України з питань митної справи, та неправомірне застосування пільги «164», призвело до заниження податкових зобов`язань на загальну суму 670 357, 47 грн. (у тому числі ввізне мито 209 486, 71 грн. та податок на додану вартість 460 870, 76 грн.) за вказаними митними деклараціями.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_8 , перебуваючи на займаній посаді, будучи службовою особою, у зв`язку з неналежним виконанням своїх службових обов`язків, які було юридично включено зазначеними вище нормами законодавства та його посадовими інструкціями в коло його повноважень та зобов`язували діяти відповідним чином, через несумлінне ставлення до них державному бюджету України завдав матеріальної шкоди (збитків), на загальну суму 670 357, 47 грн., що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_8 зобов`язаний відшкодувати Державній митній службі України вартість матеріальної шкоди (збитки), у розмірі 670 357 гривень 47 копійок, завданої державі, унаслідок вчинення кримінальних правопорушень, тобто службової недбалості.

Окрім того, з обвинуваченого на користь держави слід стягнути витрати на проведення експертиз у розмірі 13 272 гривень 08 копійок.

Речові докази по справі стороною обвинувачення не заявлено.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 124, 127-128, 318, 322, 342-351, 358, 368-371, 373, 374, 376 КПК України, ст.ст. 49, 50, 65-67, 74, 75-76, ч. 1, ч. 2 ст. 367 КК України, суд

у х в а л и в:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 367 КК України, та призначити йому покарання:

- за ч. 1 ст. 367 КК України у виді 1 (одного) року обмеження волі з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а також посади в Державній митній службі України та її територіальних органах строком 1 (один) рік.

- за ч. 2 ст. 367 КК України у виді 3 (трьох) років позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а також посади в Державній митній службі України та її територіальних органах строком 1 (один) рік, без визначення розміру штрафу.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України призначити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , остаточно покарання шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, у виді 3 (трьох) років позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а також посади в Державній митній службі України та її територіальних органах строком 1 (один) рік, без визначення розміру штрафу.

Звільнити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ст. 75 КК України, від відбування призначеного основного покарання у виді позбавлення волі, з випробуванням, встановивши іспитовий строк терміном у 2 (два) роки, з покладенням на нього, відповідно до ст. 76 КК України, обов`язків: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

На підставі ч. 5 ст. 74 КК України звільнити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від призначеного покарання, у зв`язку з закінченням строків давності, передбачених ст. 49 КК України.

Стягнути з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Держави України - 13 272 гривень 08 копійок процесуальних витрат, пов`язаних із залученням експерта.

Цивільний позов прокурора другого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 в інтересах держави в особі Державна митна служба України, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , на користь Державної митної служби України, , - 670 357 гривень 47 копійок, відшкодування завданої матеріальної шкоди.

Речові докази по справі стороною обвинувачення не заявлено.

Вирок суду може бути оскаржений до Київського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Вирок суду набирає законної сили по завершенню строку на його апеляційне оскарження, а у разі оскарження вироку в апеляційному порядку після постановлення судом апеляційної інстанції рішення за наслідками перегляду такого вироку суду.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копію вироку суду негайно після його проголошення вручити обвинуваченому, його захисникам та прокурору.

Суддя: ОСОБА_1