Справа № 177/1249/23
Провадження № 1-кп/177/175/23
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Кривому Розі Дніпропетровської області кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 07 червня 2023 року за №0000134 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, з неповною загальною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, утриманців не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 1) 01.04.2014 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 263, ч. 1 ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки 6 місяців, згідно ст. 75, ст. 76 КК України від відбування покарання звільнено з випробувальним терміном 1 рік; 2) 26.08.2015 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 190 КК України до покарання у вигляді штрафу в сумі 850 гривень, відповідно до ч. 4 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів до штрафу в дохід держави в розмірі 850 грн. та 2 років 6 місяців обмеження волі з застосуванням ст. 75, ст. 76 КК України з випробуванням на 1 рік, покарання у вигляді штрафу виконувати самостійно; 3) 24.01.2018 Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. З ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 3 роки, на підставі ст. 71, ст. 72 КК України за сукупністю вироків, шляхом часткового приєднання до призначеного покарання невідбутого покарання Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу від 01.04.2014, остаточно призначено покарання у вигляді позбавленні волі строком З роки 4 місяці, вирок Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.08.2015 у виді штрафу виконувати самостійно; 4) 06.09.2018 Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. З, ст. 309 ч. 1, ст. 70 ч. 1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 3 роки, на підставі ст. 70 ч. 4 КК України за сукупністю злочинів, шляхом повного поглинення покарання за цим вироком покаранням за вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.01.2018, призначено покарання у виді 3 років 4 місяців позбавлення волі; за ст. 15 ч. З ст. 185 ч. 2, ст. 309 ч. 2, ст. 70 ч. 1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 2 роки 7 місяців, на підставі ст. 71 КК України, шляхом часткового складання призначених вище покарань, остаточно призначено 3 роки 5 місяців позбавлення волі; вирок Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.08.2015 у виді штрафу виконувати самостійно; вироком Дніпровського апеляційного суду від 24.04.2019 вирок від 06.09.2018 скасовано в частині призначення покарання та ухвалено новий: за ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. З, ст. 309 ч. 1, ст. 70 ч. 1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 4 роки, на підставі ст. 70 ч. 4 КК України за сукупністю злочинів, шляхом повного поглинення покарання за цим вироком покаранням за вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.01.2018, призначено покарання у виді 4 років позбавлення волі; за ст. 15 ч. 3 ст. 185 ч. 2, ст. 309 ч. 2, ст. 70 ч. 1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 2 роки 7 місяців, на підставі ст. 71 КК України, шляхом часткового складання призначених вище покарань, остаточно призначено 5 років позбавлення волі; вирок Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.08.2015 у виді штрафу виконувати самостійно;

10.03.2023 звільнений з Криворізької ВК №80 по відбуттю строку покарання,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, суд,-

встановив:

06.06.2023 у невстановлений досудовим розслідуванням час, у ОСОБА_5 виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом та з цією метою останній заздалегідь підготував резиновий човен марки «Elling», два весла та знаряддя лову сіткоснастевого типу, а саме одну жилкову сітку розмірами: довжина 120м, висота 3м, розмір вічка 30мм*45мм.

Так, 07.06.2023, у невстановлений досудовим розслідуванням час, з метою реалізації раніше виниклого кримінально-протиправного умислу, ОСОБА_5 разом з заздалегідь підготовленими засобами для вилову риби - резиновим човном, двома веслами та однією жилковою сіткою, прибув на берег Красінського водосховища, що розташоване неподалік с. Садове в Криворізькому районі Дніпропетровської області.

Цього ж дня, в не встановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_5 , реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи з єдиним корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, зокрема ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, у період весняно-літньої заборони лову риби, а також в порушення ч. 1 Наказу № 52 Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023, відповідно до якого заборонено промислове рибальство під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, у такі терміни: - на водосховищах, з 01 квітня по 09 червня 2023 року, спустив резиновий човен на воду, за допомогою двох весел відійшовши від берега водосховища Красінське, яке відповідно до Наказу № 52 Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023, є нерестовою ділянкою, встановив належні йому заборонені знаряддя лову сіткоснастевого типу, а саме одну жилкову сітку, при цьому ОСОБА_5 веслував, тобто керував човном та виставляв сіті у воду.

Далі, 07.06.2023 близько 04:00 годині ОСОБА_5 , таким же чином повернувся до залишеної у водоймищі сітки та усвідомлюючи суспільно- небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вказаної риболовної сітки здійснив незаконний вилов риби, а саме: риба карась сріблястий у кількості 390 штук та риба сазан у кількості 3 штук, після чого повернувшись до берега ОСОБА_5 почав складати свої речі разом з раніше виловленою рибою, та в цей час до ОСОБА_5 на своєму авто приїхав його знайомий ОСОБА_7 , який не був обізнаний про кримінально-протиправні наміри ОСОБА_5

07.06.2023 близько о 04:30 годині ОСОБА_5 , помітивши авто працівників ВП№1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, розуміючи протиправний характер своїх дій, залишив поруч з ОСОБА_7 належне йому майно, а саме: резиновий човен марки «Elling», два весла та знаряддя лову сіткоснастевого типу, а саме одну жилкову сітку розмірами: довжиною 120м, висотою 3 м, розмір вічка 30мм*45мм та раніше виловлену рибу, а саме: рибу карась сріблястий у кількості 390 штук та рибу сазан у кількості 3 штук, та з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

В результаті чого своїми діями ОСОБА_5 , в заборонений період нересту відповідно до ч. 1 Наказу Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 № 52 та в порушення п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, згідно якого, забороняється вилов водних живих ресурсів, із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснасних або інших матеріалів усіх видів і найменувань, здійснив незаконний вилов риби по видам та кількості: карась сріблястий - 390 шт. вартістю 1581 грн. за 1 екземпляр, сазан - З шт. вартістю 3706 грн. за 1 екземпляр.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, вилученні з природного середовища - водосховища Красінське, вказаної вище риби, тобто водних живих ресурсів, ОСОБА_5 , заподіяв водному об`єкту істотну шкоду за ознакою вилову риби в період нересту.

Тим самим, відповідно до додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, своїми умисними ОСОБА_5 заподів істотну шкоду державі, за ознакою вилову риби в період нересту, в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, розмір якої відповідно до розрахунку збитків становить 627708 грн.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 вину визнав, та пояснив, що у червні 2023 року, перебуваючи на Красінському водосховищі поблизу с. Садове, за допомогою сітки з човна виловив рибу. Спіймав карася у кількості 390 штук та 3 сазана. Він попросив знайомого ОСОБА_7 допомогти з рибою. Коли помітив працівників поліції, залишив рибу і лодку з сіткою на Черенцова, а сам сховався. В подальшому повернувся. Цивільний позов не визнав у повному обсязі, пояснив, що риба була випущена у водойму, тому збитки не заподіяні.

Представник потерпілого ОСОБА_8 в судовому засіданні зазначила, що діями ОСОБА_5 були нанесені збитки державі. На задоволенні позову наполягала, пояснила, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення, чи повернути незаконна вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Зазначила, що аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.01.2019 у справі № 541/307/17.

З урахуванням норм ст. ст. 368, 370 КПК України, що регулюють застосування норм матеріального та процесуального права, з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених кримінальним процесуальним законом, суд, ухвалюючи вирок у даній справі, безпосередньо дослідивши під час судового розгляду та оцінивши з точки зору належності, допустимості і достовірності докази, прийшов до висновку про винуватість обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Винуватість обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, крім пояснень обвинуваченого, підтверджується наступними дослідженими та перевіреними безпосередньо під час судового розгляду доказами:

свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що 06.06.2023 року ОСОБА_10 попросив забрати його вранці, щоб разом поїхати на ринок. Він 07.06.2023 на власному автомобілі під`їхав до водосховища, там на березі був ОСОБА_10 , який збирав рибу у ящик, поряд були човен та сітка. В цей час до берега під`їхав поліцейський автомобіль, ОСОБА_10 його побачив і десь зник. Поліцейські встановили особу свідка, потім появилися працівники рибоохорони і почали складати протокол про адміністративне правопорушення. При цьому свідку вказали, що раз він на березі, його автомобіль тут, то і рибу ловив також він. ОСОБА_11 , будучи раніше судимим, враховуючи що було багато працівників поліції і рибоохорони на той час не зазначив, чий саме човен, сітка і риба, пояснення у протоколі написав під диктовку. Коли його привезли до відділку поліції, то вже там він повідомив слідчому, хто саме займався виловом і кому належить човен з веслами та сітка;

протоколом огляду, відповідно до якого, 07.06.2023 на відкритій ділянці місцевості на узбережжі Красінського водосховища поблизу с. Садове Криворізького району Дніпропетровської області виявлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поряд з ним виявлено надувний весловий човен «Elling», два весла, сітку розмірами довжиною 120м, висотою 3 м, розмір вічка 30мм*45мм, рибу, а саме: рибу карась сріблястий у кількості 390 штук та рибу сазан у кількості 3 штуки, які було вилучено (а.с. 7-9);

розрахунком збитків, складених головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», згідно якого розмір збитків за виловлену рибу карась сріблястий у кількості 390 шт. складає 616 590 гривень (390х1581 грн.=616 590 грн.), сазан у кількості 3 шт. складає 11 117 грн. (3х3706грн.=11 117грн.), всього 627 708 грн. (а.с. 10);

описом знарядь незаконного добування водних живих ресурсів, плавучих засобів, водних живих ресурсів, які вилучені 07.06.2023 року, а саме: надувний весловий човен «Elling», два весла, сітку розмірами довжиною 120м, висотою 3 м, розмір вічка 30мм*45мм, рибу карась сріблястий у кількості 390 штук, рибу сазан у кількості 3 штуки (а.с. 11).

Таким чином, показання обвинуваченого ОСОБА_5 , надані в судовому засіданні, в сукупності з показами свідка, дослідженими судом письмовими доказами є достатніми на підтвердження встановлених судом фактичних обставин та доведення вини обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

При призначенні обвинуваченому ОСОБА_5 покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є кримінальним проступком, спричинених наслідків кримінальним проступком завдана матеріальна шкода рибному господарству України.

Також суд враховує дані про особу обвинуваченого, який раніше засуджувався, офіційно не працевлаштований, на диспансерному обліку у нарколога та психіатра не перебуває .

Обставинами, які пом`якшують покарання ОСОБА_5 відповідно до ст. 66 КК України суд визнає щире каяття обвинуваченого.

До обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_5 суд відносить рецидив кримінальних правопорушень.

З урахуванням всіх обставин справи, відомостей про особу обвинуваченого, його ставлення до скоєного, суд доходить висновку, що доцільним та необхідним для виправлення обвинуваченого та для попередження скоєння інших злочинів є покарання у вигляді обмеження волі в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, звільнивши його від відбування покарання з випробуванням на підставі ст. 75 КК України, але в умовах здійснення контролю за його поведінкою під час звільнення від відбування покарання з випробуванням, поклавши на нього обов`язки, передбачені ст. 76 КК України.

Вирішуючи цивільний позов Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, завданих рибному господарству розміром 627 708, 00 гривень, суд враховує таке.

Позов мотивований тим, що внаслідок порушення правил рибальства незаконними діями ОСОБА_5 державі заподіяно збитки на суму 627 708, 00 гривень. Суму шкоди було розраховано Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних водних біоресурсів».

Цивільний відповідач ОСОБА_5 та його представник (захисник) адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення цивільного позову заперечували з підстав того, що збитки навколишньому середовищу завдані не були, так як риба була випущена у водойму.

Вирішуючи цивільний позов, суд встановив такі фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки, тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ч. 1 ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Отже, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади.

У відповідності до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до розрахунку головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» згідно з таксами, затвердженими Кабінетом Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, як додаток до протоколу № 049159, завдано шкоду виловом риби карася у кількості 390 шт. та сазана у кількості 3 шт., сума збитків становить 627 708, 00 гривень.

Враховуючи, що вину ОСОБА_5 у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, доведено під час розгляду кримінального провадження, а розмір матеріальної шкоди розміром 627 708, 00 гривень підтверджується належними та допустимими доказами, цивільний позов Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, завданих рибному господарству розміром 627 708, 00 гривень, підлягає задоволенню в повному обсязі.

Запобіжний захід до обвинуваченого не застосовувався, клопотань про його застосування до набрання вироком законної сили прокурором не заявлялось.

Речовими доказами по зазначеній справі є знаряддя та засоби промислу, які відповідно до ст. 96-1 КК України підлягають спеціальній конфіскації у власність держави.

Арешт, накладений на речові докази ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.06.2023 (справа № 211/3591/23, провадження 1-кс/211/863/23), підлягає скасуванню в порядку ч. 4 ст. 174 КПК України.

Судові витрати на залучення експерта при проведенні судових експертиз відсутні.

Керуючись ч.2 ст.373, ст.374, ст. 376, п.1 ч.2 ст. 395 КПК України суд, -

ухвалив:

ОСОБА_5 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 2 (два) роки.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_5 від відбування покарання з випробуванням терміном на 1 (один) рік, якщо він протягом визначеного іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки.

На підставі п.п.1,2 ч.1 ст.76 КК України покласти на ОСОБА_5 обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Цивільний позов Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, завданих рибному господарству задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави Україна збитки, завдані рибному господарству, у розмірі 627 708 (шістсот двадцять сім тисяч сімсот вісім) гривень 00 копійок.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.06.2023 (справа № 211/3591/23, провадження 1-кс/211/863/23) на майно, вилучене 07.06.2023 у ході огляду місця події, а саме: надувний човен марки «Elling», два весла , сітку довжиною 120м, висотою 3 м, розмір вічка 30мм*45мм.

Відповідно до вимог ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію до майна, вилученого під час проведення огляду місця події від 07.06.2023, а саме: надувного човна марки «Elling», двох весел, сіткидовжиною 120м, висотою 3 м, розмір вічка 30мм*45мм, та звернути в дохід держави.

На вирок суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня його проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання ним копії вироку.

Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати її в суді, особам, які не були присутні в судовому засіданні, копія вироку надсилається не пізніше наступного дня після його ухвалення.

Суддя ОСОБА_1