Провадження №1-кс/522/8011/23
УХВАЛА

20 грудня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Івано-Франківської області, Долинського району, м. Долини, громадянин України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , неодружений, раніше не судимий, військовослужбовець військової служби за контрактом на посаді старшого стрільця оператора, військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат»,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001663 від 19.12.2023 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001663 від 19.12.2023 рокуу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , обґрунтовуючи його наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, щоОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ХІ введено воєнний стан на всій території України, дію якого неодноразово було продовжено та який діє на теперішній час, а також достовірно знаючи про те, що до КК України внесені зміни згідно із Законом України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» №2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та проходячи її на посаді старшого стрільця оператора військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат», 18.12.2023 у період часу з 13:30 години до 19:00 години, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна та звернення його в свою власність, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і свідомо бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, зайшов до гардеробної кімнати, звідки таємно, шляхом вільного доступу, впевнившись, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами, привласнив грошові кошти в розмірі 150000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень та 1100 доларів США, що станом на 18.12.2023, по курсу Національного банку України становило 40723,21 (сорок тисяч сімсот двадцять три гривні двадцять одна копійок), чотири золоті каблучки, золотий браслет та два золотих ланцюжка з підвісками, загальною вартістю 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень, які знаходились у гардеробній кімнаті квартири в нижній кишені куртки червоного кольору, та які на праві приватної власності належать ОСОБА_9 , після чого покинув приміщення квартири, завдавши потерпілій матеріального збитку на загальну суму 240723,21 гривень.

20.12.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 y вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується доказами наявними в матеріалах кримінального провадження.

Вiдповiдно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 4 та п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, на підставі чого слідчий звернувся до слідчого судді з зазначеним клопотанням.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний та його захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні, прокурором не доведені.

Розглянувши вищевказане клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001663 від 19.12.2023 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, щоОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ХІ введено воєнний стан на всій території України, дію якого неодноразово було продовжено та який діє на теперішній час, а також достовірно знаючи про те, що до КК України внесені зміни згідно із Законом України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» №2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та проходячи її на посаді старшого стрільця оператора військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат», 18.12.2023 у період часу з 13:30 години до 19:00 години, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна та звернення його в свою власність, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і свідомо бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, зайшов до гардеробної кімнати, звідки таємно, шляхом вільного доступу, впевнившись, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами, привласнив грошові кошти в розмірі 150000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень та 1100 доларів США, що станом на 18.12.2023, по курсу Національного банку України становило 40723,21 (сорок тисяч сімсот двадцять три гривні двадцять одна копійок), чотири золоті каблучки, золотий браслет та два золотих ланцюжка з підвісками, загальною вартістю 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень, які знаходились у гардеробній кімнаті квартири в нижній кишені куртки червоного кольору, та які на праві приватної власності належать ОСОБА_9 , після чого покинув приміщення квартири, завдавши потерпілій матеріального збитку на загальну суму 240723,21 гривень.

20.12.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 y вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується доказами наявними в матеріалах кримінального провадження, а саме: заявою ОСОБА_9 , про вчинення щодо неї кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 під час проведення якого остання розповіла, щодо обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення; протоколом впізнання за участі ОСОБА_9 , під час проведення якого остання вказала на особу, яка вчинила крадіжку з приміщення її квартири; протоколом огляду предмету під час проведення якого ОСОБА_5 добровільно видав викрадені ним речі з квартири ОСОБА_9 ; показаннями ОСОБА_5 , який в повній мірі визнав свою вину та розповів про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В свою чергу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, має численні грамоти та відзнаки за вияви патріотизму, мужності і героїзму під час несення військової служби у період з 2014 року по теперішній час, у тому числі від Президента України ОСОБА_10 , командувача об`єднаних сил О. Сирського, у 2022 році отримав вогнепальне поранення під час безпосередньої участі у бойових діях, до теперішнього часу потребує лікування.

Крім того, ОСОБА_5 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки.

При цьому слідчий суддя враховує, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, дійсно підтверджується тяжкістю покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним.

Щодо інших ризиків, то слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення вони недостатньо обґрунтовані, оскільки ОСОБА_5 не безробітний, як вказує слідчий, а є військовослужбовцем, має постійне місце проживання та позитивні характеристики, у вчиненому добровільно зізнався. Крім шкода, завдана злочином потерпілій особі, станом на теперішній час майже повністю відшкодована.

Згідно з статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як роз`яснено у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належної поведінки. У п. 13.3 даної постанови зазначено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Це можливо, коли особа немає постійного місця проживання, зловживає спиртними напоями чи вживає наркотичні засоби, продовжує вчиняти злочини, підтримує соціальні зв`язки негативного характеру, порушила умови запобіжного характеру, не пов`язаного з позбавленням волі, раніше ухилялася від слідства, суду чи виконання судових рішень.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, на думку слідчого судді забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належну поведінку може більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, зокрема застава.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Як встановлено ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

При цьому, ч. 6 ст. 182 КПК України визначено, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення підозрюваному застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд із ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 83, 154-1, 197, 371-371, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001663 від 19.12.2023 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп.) гривень.

Підозрюваний або заставодавець зобов`язані не пізніше п`яти днів, починаючи з 20.12.2023 року, внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/24090/23.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 17.02.2023 року.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 22.12.2023 року о 14 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1