Справа № 991/9615/23
Провадження № 1-кс/991/9711/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Київ скаргу генерального директора ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

01.11.2023 засобами поштового зв`язку до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга генерального директора ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 06.10.2023.

І. Зміст скарги

06.10.2023 ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» направило до НАБ України заяву про вчинення суддею Господарського суду Миколаївської області ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за ознаками, передбаченими ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 356, ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 382 КК України (Вих. №6-10).

16.10.2023 цю заяву було отримано уповноваженими особами НАБ України.

Станом на 27.10.2023 уповноваженими особами НАБ України будь-яких дій щодо заяви про вчинення кримінальних правопорушень вчинено не було, в порушення вимог ст. 214 КПК України відомості до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато, що свідчить про порушення вимог КПК України.

Враховуючи викладене, просив зобов`язати уповноважену особу НАБ України внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення за заявою ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» від 06.10.2023.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

02.11.2023 на електронну пошту суду надійшла заява ОСОБА_3 (Вх. 40480/23) про розгляд скарги за відсутності його та представника, вимоги скарги підтримує, просить задовольнити.

Представник НАБ України у судове засідання не з`явився, його неявка не є перешкодою для розгляду скарги, що передбачено ч. 3 ст. 306 КПК України.

ІІІ. Встановлені обставини, оцінка та мотиви слідчого судді

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що подана ОСОБА_3 скарга задоволенню не підлягає з огляду на такі обставини.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, настає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви прокурором.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Аналіз вищезазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Отже, бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести інформацію про кримінальні правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , слідчий суддя зазначає таке. Із долученої до матеріалів скарги заяви від 06.10.2023 вбачається, що ОСОБА_3 просив Національне антикорупційне бюро України внести до ЄРДР відомості про вчинені кримінальні правопорушення суддею Господарського суду Миколаївської області ОСОБА_4 під час розгляду судової справи № 915/1676/21, яка зловживаючи своїми службовими повноваженнями, вчинила самоправство, яким заподіяна шкода інтересам громадянина (власника), склала офіційний документ із завідомо неправдивими відомостями та умисно не виконала рішення Європейського суду з прав людини, рішення Конституційного Суду України. В заяві зазначено, що рішенням суду від 30.08.2023 було повністю відмовлено у позові ТОВ "РосКосметика" (правонаступником якого є заявник) про відшкодування за рахунок Державного бюджету моральної шкоди у розмірі 1 200 000 грн та 11 900 грн, сплачених адвокату ОСОБА_5 за надання юридичної допомоги, завдану процесуальними діями суддів Центрального районного суду м. Миколаєва при розгляді справ № 490/820/18, № 490/1221/18, № 490/4303/18, що порушують право на «ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження». Як підставу, суддя ОСОБА_4 відзначила, що «матеріали справи не містять жодного доказу завдання моральної (немайнової) шкоди ТОВ "АРОМА ЮКРЕЙН" (наприклад, доказів того, що позивач зазнав втрат немайнового характеру у зв`язку з приниженням його ділової репутації або вчинення дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до діяльності позивача, тощо). Фактично зміст доводів позивача зводиться до того, що він не погоджується з рішеннями слідчого судді, ухваленими за результатами розгляду його звернень. Щодо самого розміру заявленої позивачем моральної шкоди, то в цій частині позивач не обґрунтував своєї вимоги, не надав розрахунку чи критеріїв, з яких він виходив при визначенні заявленої до стягнення суми. Суд позбавлений можливості перевірити такі твердження позивача з огляду на відсутність будь-яких обґрунтувань та доказів в цій частині позову. Витрати позивача на юридичну допомогу, понесені під час певного кримінального провадження, повинні бути розподілені судом у межах розгляду відповідного кримінального провадження, такі витрати не є збитками і не підлягають відшкодуванню на підставі ст. 22 ЦК України. За такого у задоволенні позову належить відмовити».

Інформації, яку викладено ОСОБА_3 у поданій ним заяві про вчинення кримінальних правопорушень, не достатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування стосовно судді Господарського суду Миколаївської області ОСОБА_4 , адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а в заяві ОСОБА_3 висловлені суб`єктивні припущення про вчинення ним протиправних дій через незгоду з ухваленим суддею рішенням у справі № 915/1676/21.

Слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у заяві про злочин конкретних відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення суддею Господарського суду Миколаївської області ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, про які зазначає ОСОБА_3 .

Викладена у заяві інформація щодо зловживання службовою особою своїм службовим становищем не підтверджена жодними доводами та відомостями, а матеріали скарги не містять відповідного документального підтвердження події вчинення кримінальних правопорушень. Твердження про вчинення кримінального правопорушення є виключно суб`єктивною думкою скаржника та має характер припущення, тому не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення і що описані у скарзі факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Крім цього, варто зазначити, що у разі незгоди із судовим рішенням скаржник має право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення у відповідності до вимог ч. 1 ст. 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги генерального директора ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги генерального директора ТОВ «АРОМА ЮКРЕЙН» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6