Справа № 212/932/24
У Х В А Л А

іменем України

25 січня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000023 від 05.01.2024, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

24.01.2024 року слідчий подав вищезазначене клопотання, в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СВ ВП № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000023 від 05.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_5 , якого затримано 23.01.2024 року о 13:06 годин, та під час особистого обшуку у ОСОБА_5 виявлено та вилучено: грошові кошти 740 ( сімсот сорок гривень); 1 (один мобільний телефон фірми «Google Pixel» імей: НОМЕР_1 ; 1 сім картка перебуваюча в мобільному телефону мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 . Вилучені речі були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, тому виникла необхідність у їх арешті.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, в своїй заяві просив проводити розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність.

В судове засідання підозрюваний ОСОБА_5 не був доставлений, оскільки подав до суду заяву з проханням проводити розгляд зазначеного клопотання слідчого про арешт майна у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання..

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання учасників справи, участь яких не є обов`язковою, фіксація судового засідання за допомогою звукозаписувальних технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши письмові матеріали, надані на обґрунтування клопотання, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Згідно з витягом відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України були внесені до ЄРДР 05.01.2024 за №0000023.

23.01.2024 року під час затримання підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 , слідчим СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено:

- грошові кошти 740 ( сімсот сорок гривень);

- 1 (один мобільний телефон фірми «Google Pixel» імей: НОМЕР_1 ;

- 1 сім картка перебуваюча в мобільному телефону мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 .

Постановою слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 23.01.2024 вилучені під час затримання ОСОБА_5 предмети, було визнано речовими доказами.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, зокрема, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя, на даній стадії кримінального провадження, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів його забезпечення, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт вказаного майна, слідчий зазначив, що метою такого заходу кримінального провадження є збереження речових доказів.

Встановивши вище зазначені обставини слідчий суддя вважає, що надані слідчим матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження доказів.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та застосувати захід забезпечення кримінального провадження, а саме, накласти арешт на - грошові кошти 740 ( сімсот сорок гривень), 1 (один мобільний телефон фірми «Google Pixel» імей: НОМЕР_1 ; 1 сім картка перебуваюча в мобільному телефону мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 , які було вилучено.

Керуючись ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході особистого обшуку при затримані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, 23.01.2024 на ділянці місцевості поряд з будинку АДРЕСА_1 , предмети, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме: грошові кошти 740 ( сімсот сорок гривень); 1 (один мобільний телефон фірми «Google Pixel » імей: НОМЕР_1 ; 1 сім картка перебуваюча в мобільному телефону мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_2 , з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, користування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1