УХВАЛА

14 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 761/1570/23

провадження № 51-785ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 на вирок Шевченківського районного суду м. Києва від 13 липня

2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 06 листопада 2023 року,

встановив:

Захисник ОСОБА_5 та засуджений ОСОБА_4 звернулися до Суду

зі спільною касаційною скаргою, в якій вони порушують питання про перевірку вказаних судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу захисником та засудженим подано без додержання вимог пунктів 4 ч. 2, частин 3, 5, 6 цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Однак, захисник та засуджений у касаційній скарзі, обґрунтовуючи незаконність оскаржених судових рішень, помилково наводять обставини вчинення кримінального правопорушення іншими особами у іншій справі, що не узгоджується із викладеним

у вироку обвинуваченням щодо ОСОБА_4 , яке визнано судом доведеним.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються вимоги особи,

яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

Однак, вимоги, сформульовані у прохальній частині поданої скарги, є неконкретними, оскільки захисник та засуджений не зазначають підстави, з якої суд має закрити кримінальне провадження після скасування оскаржених судових рішень.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участь

у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Однак подана скарга не містить жодних застережень щодо цієї обставини.

Крім цього, згідно з ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються.

Однак, разом із касаційною скаргою надіслано знеособлену копію ухвали апеляційного суду, з огляду на що неможливо ідентифікувати учасників кримінального провадження.

Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим

ст. 427 КПК, Суд вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 КПК залишити касаційну скаргу захисника та засудженого без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою,

яка подала касаційну скаргу.

Колегія суддів звертає увагу, що недоліки касаційної скарги можуть бути усунуті шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК не додано усіх документів, які мають подаватися разом

з касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 та засудженого ОСОБА_4 на вирок Шевченківського районного суду м. Києва від 13 липня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 06 листопада 2023 року щодо останнього залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.

У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особам, які її подали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3