Справа № 364/1006/23
Провадження № 1-кп/364/29/24
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2024, Володарський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань, в селищі Володарка, кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 02.12.2023 за № 0000145 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Черевач Чорнобильського району Київської області, громадянина України, з базовою загальною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, не є депутатом, невійськовозобов`язаний, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- вироком Володарського районного суду Київської області від 12.07.2017 за ч. 3 ст. 185 КК України, ст. 70 КК України до 5 років 3 місяців позбавлення волі, Ухвалою Уманського міського суду Черкаської області від 26.05.2021 звільнений умовно-достроково з невідбутим строком покарання 1 рік 3 місяці 12 днів,

у вчиненні кримінального проступку, що передбачає відповідальність за ч. 1 ст. 125 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Судом встановлено, що ОСОБА_5 02.12.2023, близько 15 години, перебував за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_3 , де разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_4 вживали алкогольні напої.

Водночас, під час спільного вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_5 виник умисел на заподіяння тілесних ушкоджень останній.

В подальшому ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_4 , діючи умисно, взяв у праву руку скляну кришку з металевим обідком, за допомогою якої наніс два удари в область голови потерпілої ОСОБА_4 , чим спричинив останній тілесні ушкодження у виді: забою м`яких тканин волосистої частини голови, гематоми в області потилиці діаметром 3,0 см з розсіченням 0,5 см, гематоми в області лоба діаметром 2,0 см з розсіченням 0,8 см, які відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується в умисному легкому тілесному ушкодженні, тобто у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 вину у вчиненні кримінального проступку визнав повністю, ствердив обставини вчинення правопорушення зазначені в обвинувальному акті, вказав суду, що дійсно 02.12.2023, близько 15 години, перебуваючи за місцем свого проживання, в стані алкогольного сп`яніння, взяв у праву руку скляну кришку з металевим обідком, за допомогою якої наніс два удари в область голови потерпілої ОСОБА_4 , чим спричинив останній тілесні ушкодження.

Суд, приймаючи до уваги, що обвинувачений свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, з`ясувавши, що він правильно розуміє зміст фактичних обставин кримінального правопорушення, що немає сумнівів у добровільності його позиції, роз`яснивши, що в такому випадку він буде позбавлений права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку, відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України, заслухавши думку учасників судового розгляду визнав доцільним заслухати показання обвинуваченого щодо обставин вчинення кримінального проступку, дослідити дані, що характеризують особу обвинуваченого. Дослідження інших доказів стосовно обставин кримінального провадження, які ніким не оспорюються, суд визнав недоцільним.

Дії обвинуваченого ОСОБА_5 суд кваліфікує, як умисне легке тілесне ушкодження, тобто за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Таким чином, суд при оцінці доказів застосовує критерій доведення винуватості обвинуваченого «поза розумним сумнівом», така доведеність випливає із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Зміст принципу «поза розумним сумнівом» сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», відповідно до якого доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає із зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення. Отже, докази повинні бути настільки переконливими, що сумнівів при розгляді справи не повинно бути, а якщо вони є, то повинні тлумачитись тільки на користь особи, відносно якої вирішується питання щодо притягнення до відповідальності.

При призначенні покарання обвинуваченому, суд враховує характер і ступінь суспільної небезпечності вчиненого проступку, особу винного і обставини справи, що пом`якшують і обтяжують покарання.

Характеризуючи особу обвинуваченого, слід зазначити, що ОСОБА_5 раніше судимий (а.к.п. 29-32, 53-57), не працює, на військовому обліку не перебуває (а.к.п. 35), має посередню характеристику з місця проживання (а.к.п. 33), на обліку в Білоцерківському районному секторі № 1 у м. Києві та Київській області філії ДУ «Центр пробації» (а.к.п. 34), неодружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває (а.к.п. 37), не є депутатом (а.к.п. 36).

До обставин, які згідно із ст. 66 КК України пом`якшують покарання обвинуваченому, суд відносить щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого проступку, яке виявляється в тому, що він визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю проступку слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

До обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_5 суд відносить вчинення кримінального правопорушення щодо особи, з якою винний перебуває у сімейних відносинах та вчинення кримінального правопорушення особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Беручи до уваги те, що особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових правопорушень, одночасно враховуючи вищевикладене, суд прийшов до наступного висновку.

Так, окрім наведеного вище, призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_5 суд бере до уваги положення ст. 12 КК України, відповідно до яких кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 125 КК України відноситься до проступків, наявність однієї пом`якшуючої та двох обтяжуючих покарання обставин, з урахуванням відсутності постійного місця роботи, а відтак і коштів для сплати штрафу та неможливість застосування судом такого виду покарання, як штраф та виправні роботи, що дає суду підстави для висновку, що виправлення та перевиховання обвинуваченого можливе шляхом застосування відносно нього такого виду покарання, як громадські роботи строком передбаченим санкцією статті.

Таке покарання буде достатнім для виправлення та запобігання вчинення ним кримінальних правопорушень, що буде відповідати принципу індивідуалізації покарання, буде співмірним тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягається до кримінальної відповідальності через призму того, що втручання держави в приватне життя особи повинно спрямовуватись на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та потребою захисту основоположних прав особи, - воно має бути законним (несвавільним), пропорційним (не становити надмірного тягаря для особи) (справи «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005, «Ісмайлова проти Росії» від 29.11.2007).

Підстав для застосування обвинуваченому ст. 69 КК України судом не встановлено.

Цивільний позов у кримінальному провадженні потерпілою не заявлено.

Речові докази та процесуальні витрати у справі - відсутні.

Оскільки питання щодо обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 прокурором перед судом не ставилось та з учасниками процесу не обговорювалось, одночасно враховуючи, що обвинувачений не становить собою суспільної небезпеки та не ухилявся від викликів до суду, тому за таких обставин, суд вважає, що до набрання вироком законної сили, запобіжний захід йому не доцільно обирати.

Керуючись ст. ст. 373, 374 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

ОСОБА_5 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України і призначити йому покарання у виді 200 (двісті) годин громадських робіт.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Речові докази та процесуальні витрати у справі відсутні.

Запобіжний захід ОСОБА_5 , до набрання вироком законної сили, - не обирати.

На вирок може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію вироку негайно вручити після його проголошення обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копію вироку не пізніше наступного дня після його ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутні в судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1