Номер провадження:1-кс/521/3405/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 вересня 2023 року м.Одеса
Так, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ХІ від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався, у тому числі Указом Президента України № 254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-IX від 02.05.2023, з 20 травня 2023 року строком на 90 діб.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.08.2023, в період часу з 19.00 год. по 20.00 год., більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_6 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де розпивав спиртні напої в кухонній кімнаті, сумісно з ОСОБА_7 .
Надалі у ОСОБА_6 у той же час та у тому ж місці раптово виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, та останній визначив предметом свого злочинного посягання мобільний телефон моделі «Xiaomi Redmi Note 8 Pro» в корпусі зеленого кольору, IMEI(1): НОМЕР_1 , IMEI(2): НОМЕР_2 , у чохлі синього кольору, вартістю 3730 (три тисячі сімсот тридцять) грн. 00 коп. та грошові кошти у розмірі 6 000 гривень, які належать ОСОБА_7 .
З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 , діючи умисно, таємно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, переконавшись, що його протиправні дії є непомітними для оточуючих, в той час коли ОСОБА_7 не могла спостерігати за своїм майном та перебувала в іншій кімнаті, взяв вищезазначений мобільний телефон, який лежав на поличці в спальній кімнаті та пройшовши коридором, підійшов до жіночої сумки, коричневого кольору, належній потерпілій, яка знаходилась на гачку біля вхідних дверей квартири за вищевказаною адресою, та відкривши її, побачив гаманець коричневого кольору, звідки викрав 6 000 гривень.
Надалі, ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 9 730 (девять тисяч сімсот тридцять) гривень 00 копійок.
Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за ознаками: таємне викрадання чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
ОСОБА_6 20.09.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто у таємному викраданні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
Обґрунтованість підозри у вчиненні злочину ОСОБА_6 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протокол огляду місця події, протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 , в якому вона вказує, що 03.08.2023 остання попросила допомогти малознайомого хлопця, щоб він допоміг занести сумки їй додому. Після чого, запросила малознайомого хлопця до своєї квартири, після чого налила йому спиртне та залишила в себе поспати. Після чого, хлопець викрав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 8», у корпусі зеленого кольору та грошові кошти в сумі 6 000 гривень; протокол пред`явлення особи для впізнання; протокол огляду предмету, а саме коробки від мобільного телефону; протокол допиту свідка ОСОБА_8 , де він вказує, що 05.08.2023 разом з своєю дівчиною та ОСОБА_9 розпивали спиртні напої, після чого ОСОБА_10 попросив ОСОБА_8 допомогти продати мобільний телефон макри «Xiaomi» моделі «Redmi Note 8», на що останній погодився та допоміг продати мобільний телефон за 600 грн. ОСОБА_11 ; протокол пред`явлення особи для впізнання; протокол допиту свідка ОСОБА_12 , де остання вказує, що 05.08.2023 разом з своїм хлопцем та ОСОБА_9 розпивали спиртні напої, після чого ОСОБА_10 попросив її хлопця ОСОБА_8 допомогти продати мобільний телефон макри «Xiaomi» моделі «Redmi Note 8», на що останній погодився та допоміг продати мобільний телефон за 600 грн. ОСОБА_11 ; протокол пред`явлення особи для впізнання; протокол допиту свідка ОСОБА_13 в якому він вказує, що 05.08.2023 його знайомий на ім`я ОСОБА_14 запропонував купити мобільний телефон макри «Xiaomi» моделі «Redmi Note 8», на що ОСОБА_13 погодився та купив мобільний телефон за 600 грн.; протокол добровільно отриманих предметів, а саме мобільного телефону; протокол огляду мобільного телефону; ухвала про арешт майна, а саме мобільного телефону.
Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення у якому підозрюється, обвинувачується, встановлена наявність ризиків передбачених п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК.
Прокурор та слідчий підтримали клопотання, просили його задовольнити , зазначивши, що підозрюваний постійно не проживає за своєю адресою, раніше судимий за корисні злочині та на цей час в провадженні суду перебуває обвинувальний акт стосовно підозрюваного. Крім того орган пробації звернувся до суду із клопотанням про направлення ОСОБА_6 для відбування покарання.
Підозрюваний зазначив, що визнає свою вину у інкримінованому йому злочині, проти клопотання слідчого заперечує, просив врахувати, що на цей час проживає з бабою, яка хворіє та потребує допомоги. Працює неофіційно вантажником, має середній дохід на місяць 9000 грн.
Захисник просив врахувати, що у підозрюваного є хвора баба, яка потребує його допомоги, тому просив обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Перевіривши та дослідивши надані матеріали до клопотання, заслухавши думки учасників процесу, суд вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження, спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вимогами ч.2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1, ч.2 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.
При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_6 міг вчинити вказане у клопотанні правопорушення і такі є переконливим для суду, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою. З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.
При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 , раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, має постійне місце проживання, підозрюється у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що вказує на наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу. Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.
Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, особу підозрюваного, вимог наведеного законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Підстав для обрання більш м`яких запобіжних заходів слідчим суддею не встановлено.
Посилання сторони захисту на наявність хворої баби у підозрюваного, як обставину для обрання більш м`якого запобіжного заходу, суд відхиляє, оскільки суду по-перше не надано доказів на підтвердження наявності у підозрюваного родинних зв`язків, по-друге відсутність інших осіб, які можуть надавати таку допомогу хворій особі. Судом враховоно особу підозрюваного, що дає підстави слідчому судді прийти до висновку, що більш м`який запобіжний захід не зможе бути дієвим заходом щодо належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).
Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
Розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчинені тяжкого злочину визначається у межах від 20 (двадцяти) до 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 372 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ ВП №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Малиновської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування з триманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 18 листопада 2023 року включно.
Підозрюваний ОСОБА_6 з дня визначення судом розміру застави може внести заставу на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Одеській області або забезпечити її внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, суду.
За умови внесення застави на підозрюваного ОСОБА_6 відповідно до ст.194 КПК України будуть покладені обов`язки: не відлучатись із міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.
Наслідком невиконання зазначених обов`язків є звернення застави в дохід держави і обрання до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або тримання під вартою.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 рахувати з моменту його фактичного затримання до 18.11.2023 року включно.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1