Справа № 296/57/24
Ухвала

Іменем України

02 січня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, -

встановив:

02 січня 2024 року на адресу Корольовського районного суду м.Житомира засобами поштового зв`язку надійшло клопотання ОСОБА_2 , відповідно до змісту якого вона просить скасувати арешт накладений ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира про арешт майна, що належить ОСОБА_2 , а саме: автомобіль марки "RENAULT LOGAN" державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Дослідивши подане клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.174 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання не підписано ОСОБА_2 у встановленому законодавством порядку, оскільки воно не містить її власноручного підпису.

Так, КПК України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути поданий в паперовій формі або в електронній.

Документ же в паперовій формі передбачає обов`язкову наявність оригіналу власноручного підпису особи, як обов`язкового реквізиту.

Однак, направлене клопотання не містить власноручного підпису ОСОБА_2 (особи, яка з таким клопотанням звернулась).

За таких умов слідчий суддя не має можливості ідентифікувати автора клопотання.

Відсутність підпису особи, яка подала клопотання (оригіналу власноручного підпису) свідчить про те, що клопотання не виражає особисту волю особи, яка звернулася до слідчого судді.

Верховний Суд в постанові від 03 серпня 2021 року по справі №754/8132/19 зауважив, що власноручний підпис особи може відображати як прізвище, ім`я, по батькові особи у вигляді букв, так і бути у вигляді умовних письмових знаків, спеціально вироблених штрихів, які в ніякій мірі не відтворюють ані прізвища такої особи, ані її ім`я та по батькові. Проте, у будь-якому випадку такий підпис має безпосередньо наноситись особою на документ, визначати особистість його виконавця та підтверджувати викладену інформацію.

В зв`язку з наведеним клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала.

Керуючись статтями 3,9,26, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на майно - повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання. Клопотання повернути разом з доданими до нього матеріалами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1