Справа № 405/4614/23
провадження № 1-кс/405/2224/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2023 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 20.06.2023, -

ВСТАНОВИВ:

03.07.2023 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 21.06.2023.

З поданої заявником ОСОБА_3 скарги вбачається, що 21.06.2023 він звернувся до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою про вчинення злочину адвокатом в змові з директором ОСОБА_4 , який, зловживаючи своїм службовим становищем приховували факти злочину по справам та завдали йому важких страждань з 2021 по 2023. По судовій справі № 404/1195/22 суддя ОСОБА_5 залучив документи без його підпису в змові з адвокатом ОСОБА_6 та не надав йому як клієнту ознайомитись до початку судової справи та суддя не дав ознайомитись із самою судовою справою, тому доступ у нього відсутній, поведінка адвоката ОСОБА_6 зухвала, чим заставив його морально страждати. Станом на 03.07.2023 відповідь від прокурорів не отримав. Просив зобов`язати уповноважену особу прокуратури Кіровоградської області внести відомості до ЄРДР згідно заяви про вчинення злочину від 20.06.2023.

В судовому засіданні 07.07.2023 заявник ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді, у задоволенні якого ухвалою судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18.07.2023 було відмовлено.

В подальшому, в судові засідання 14.08.2023, 29.08.2023, 07.09.2023, 21.09.2023, 06.10.2023, 20.10.2023 заявник ОСОБА_3 не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду скарги, причини неявок слідчому судді не повідомив, із заявами про відкладення розгляду скарги не звертався.

Слідчим суддею здійснювались виклики заявника в судові засіданні за зазначеною ним адресою шляхом надсилання повісток про виклик поштою.

Тобто слідчий суддя здійснив всі процесуально визначені дії для вручення заявнику судових повісток про виклик до суду.

В судове засідання прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 не з`явився, надіслав заяву, в якій зазначив, що скарга ОСОБА_3 від 20.06.2023 перебувала на розгляду в Кіровоградській обласній прокуратурі. За результатами розгляду було надано обґрунтовану відповідь, повідомлено, що відомості до ЄРДР не вносились, за аналогічною скаргою ОСОБА_3 від 13.07.2023 на бездіяльність службових осіб Кіровоградської обласної прокуратури слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8 постановлена ухвала, у задоволенні скарги ОСОБА_3 було відмовлено. Просив розглядати скаргу у його відсутність та відмовити у задоволенні скарги.

Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні.

Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається зі скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом.

У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Проте, заявник ОСОБА_3 , який є ініціатором судового розгляду скарги, будучи належним чином повідомленим про дати, час та місце розгляду скарги, в судові засідання не з`являвся, жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявок не здійснив.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі за текстом - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз вказаних вище обставин неявки в судове засідання особи, яка подала скаргу, дає підстави слідчому судді стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.

Однак, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права. А відтак, та обставина, що заявник не отримує судові повідомлення, що надсилалися на вказану нею адресу, тобто не виявив бажання прийти до поштового відділення для отримання судових повідомлень, та з липня 2023 не цікавився станом розгляду його скарги, і є проявом такого зловживання.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки заявник ОСОБА_3 належним чином неодноразово повідомлявся про дати, час та місце розгляду скарги, однак в судові засідання не з`являвся, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд скарги по суті, у відсутність заявника ОСОБА_3 , на підставі матеріалів, які додані до скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Повно та всебічно дослідивши скаргу, матеріали, які додані до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 20.06.2023, в якій просив притягнути до кримінальної відповідальності адвоката ОСОБА_6 , який наданий йому Кропивницьким місцевим центром для надання юридичної допомогина кримінальним провадженням № № 0000199, 000125, зловживаючи своїм службовим становищем, недбало ставлячись до своїх службових обов`язків, жодних дій не вчиняв, свідомо затягував в змові зі слідчими ДБР досудове розслідування, клопотання та скарги не надавав йому наручно та згоду на надання скарги суду у нього не питав та займався самоправством без його згоди, зі змістом скарги не дав ознайомитись. Така протиправна поведінка адвоката в змові з прокурором Поліщук призвела до його гіпертоничного кризу.

03.07.2023 заявнику ОСОБА_3 першим заступником керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_9 була надана відповідь, в якій зазначено, що його звернення від 05.06.2023, 13.06.2023 та 20.06.2023 щодо стану досудового розслідування розглянуті. Встановлено, що підрозділом дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.03.2021 за ч. 1 ст. 172 КК України, за фактом його звільнення у 1998 році з посади водія АТП -1102 «Реформа». За результатами досудового розслідування у даному кримінальному проваджені 03.05.2023 дізнавачем прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. Повідомлено, що його звернення від 20.06.2023 в частині можливого вчинення кримінального правопорушення адвокатом, на підставі п. 3.7 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 03.12.2012 № 125, обласною прокуратурою 23.06.2023 за № 09/1-3442вих-23 скеровано для організації розгляду до Кропивницької окружної прокуратури.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, яка затверджена наказом Генерального прокурора України від 03.12.2012 № 125 (далі- Інструкція),

1.1.Інструкція встановлює єдиний порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинене кримінальне правопорушення і матеріалів самостійного виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

1.2.Визначений єдиний порядок поширюється на діяльність працівників органів прокуратури, які в межах компетенції мають відповідні повноваження щодо:

-приймання заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення;

-реєстрації у відповідній книзі заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення;

-розгляд заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та визначення підстав щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 3.7 Інструкції встановлено, що за заявами, повідомленнями про вчинені кримінальні правопорушення, що не підслідні органам прокуратури, але надійшли на розгляд прокуратур обласного рівня чи Генеральної прокуратури України керівники структурних підрозділів апаратів організовують роботу щодо скерування їх з відповідно до міських, районних, міжрайонних, районних у містах та прирівняних до них прокуратур, прокуратур обласного рівня за територіальною юрисдикцією.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Кіровоградської обласної прокуратури виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості, які зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 від 20.06.2023., відсутні, посадові особи Кіровоградської обласної прокуратури діяли відповідно до Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, яка затверджена наказом Генерального прокурора України від 03.12.2012 № 125, а тому, в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 20.06.2023, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1