Справа №585/186/23 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/1345/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - про заміну невідбутої частини покарання більш м`яким
УХВАЛА

Іменем України

09 листопада 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 585/186/23 за клопотанням захисника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16.06.2023,

установила:

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16.06.2023 відмовлено у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_7 про заміну невідбутої частини покарання у виді довічного позбавлення волі більш м`яким згідно ст. 82 КК.

27.07.2023 через Роменський міськрайонний суд Сумської області захисник ОСОБА_8 звернувся із апеляційною скаргою на зазначену ухвалу суду разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цього судового рішення, яке обґрунтував тим, що в судовому засіданні 16.06.2023 було проголошено вступну та резолютивну частину ухвали, повний текст він отримав 17.07.2023, а з апеляційною скаргою звернувся 24.07.2023, тобто протягом семи днів з дня отримання повного тексту ухвали. Зазначає, що до отримання повного тексту не мав можливості підготувати належним чином обґрунтовану апеляційну скаргу.

Беручи до уваги те, що учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, захисник ОСОБА_8 та прокурор ОСОБА_9 надали суду клопотання про розгляд справи без їх участі, колегія суддів вважає за необхідне здійснити апеляційний розгляд без участі сторін судового провадження та без фіксації судового засідання технічними засобами, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу суду першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв потерпілого, iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують обвинуваченому (засудженому) реальну можливість використати вci передбачені законом засоби захисту вiд обвинувачення. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання семиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

З матеріалів кримінального провадження убачається, що 16.06.2023 Роменським міськрайонним судом Сумської області з безпосередньою участю прокурора ОСОБА_10 , захисника ОСОБА_8 та засудженого ОСОБА_7 було проголошено вступну та резолютивну частину оскаржуваної ухвали, якою останньому було відмовлено в задоволенні клопотання про заміну невідбутої частини покарання у виді довічного позбавлення волі більш м`яким покаранням. У цей же день захисник ОСОБА_8 особисто отримав копію зазначеного рішення суду, що підтверджується відповідною розпискою (т. 1 а. к. п. 35), тим самим початок семиденного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції для захисника ОСОБА_8 почав відлік з 17.06.2023.

На підставі заяви від 28.06.2023 повний текст оскаржуваної ухвали був отриманий захисником ОСОБА_8 лише 17.07.2023.

Разом з тим, свою апеляційну скаргу ОСОБА_8 подав тільки 24.07.2023, до Роменського міськрайонного суду надійшла 27.07.2023, тобто з тривалим пропуском встановленого законом строку, а наведені ним у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважними (об`єктивними), оскільки захисник достовірно знаючи про наявність вищезазначеного судового рішення звернувся із заявою про отримання повного тексту лише 28.06.2023, тобто після спливу строку на апеляційне оскарження, а отримав його лише 17.07.2023.

З огляду на вимоги кримінального процесуального закону, поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними саме до закінчення процесуального строку, тобто не залежали від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, реальними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Враховуючи відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає за необхідне відмовити захиснику ОСОБА_8 в задоволенні його клопотання про поновлення строку.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити захиснику ОСОБА_11 у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16.06.2023 відносно ОСОБА_12 .

Повернути захиснику ОСОБА_8 його апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4