Справа № 504/234/24
Номер провадження 1-кс/504/38/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2024 рокусмт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000004 від 12.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

встановив:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання начальника сектору дізнання Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_3 ., погоджене прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000004 від 12.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 12.01.2024 до ЧЧ ВП № 3ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області надійшов рапорт ПОГ ОСОБА_5 про те, що 12.01.2024 за адресою: АДРЕСА_1 зупинено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Виїздом СОГ на місце події у ОСОБА_6 виявлено полімерний згорток чорного кольору, в якому знаходиться згорток з фольги в якому кристалічна речовина.

При виїзді СОГ на місце події, 12.01.2024 року в період часу з 15:25 по 16:10 годин було проведено огляд місця події під час якого у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлений полімерний згорток чорного кольору, в якому знаходиться згорток з фольги в якому кристалічна речовина було вилучено та упаковано у паперовий спеціальний конверт.

Таким чином, є розумні підстави вважати, що полімерний згорток чорного кольору, в якому знаходиться згорток з фольги в якому кристалічна речовина, який в подальшому було упаковано та опечатано у спеціальний паперовий конверт вилучене під час огляду місця події в присутності двох понятих в період часу з 15:25 год. по 16:10 год 12.01.2024 року, є речовим доказом кримінального проступку, що обґрунтовує застосування заходу забезпечення кримінального провадження -арешту майна з метою, передбаченою п.п. 1,4 ч. 2 ст. 170 КПК України, забезпечення збереження речового доказу.

Враховуючи, що вказане майно має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000004 від 12.01.2024 року, у органу дізнання виникла необхідність у зверненні до слідчого судді з клопотанням про його арешт, з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Дізнавач та прокурор до судового засідання не з`явилися, надали заяву, в якій клопотання підтримали у повному обсязі та просили слідчого суддю здійснити його розгляд у їх відсутність.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснювалася.

Дослідивши надані матеріали, якими обґрунтовано доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як вбачається з положень ст.ст.214,223 КПК України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру відповідно до ст.276 КПК України здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, з метою досягнення дієвості кримінального провадження та тимчасового позбавлення можливості відчужувати майно, яке за обставинами кримінального провадження визнано речовими доказами, слідчий суддя приходить до висновку про можливість накладення арешту на вказане майно, з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Керуючись ст.ст.170,173,309,372,376 КПК України,

ухвалив:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000004 від 12.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на полімерний згорток чорного кольору, в якому знаходиться згорток з фольги в якому кристалічна речовина, який в подальшому було упаковано та опечатано у спеціальний паперовий конверт вилучене під час огляду місця події в присутності двох понятих в період часу з 15:25 год. по 16:10 год 12.01.2024, заборонивши ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншим особам розпоряджатися та користуватися зазначеним майном для запобігання знищення, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, до прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.

Заборонити будь-яким особам відчужувати, користуватись та розпоряджатись майном, на яке накладено арешт.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1