печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0001726 від 14.09.2023 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Українита органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001726 від 14.09.2023 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Українита органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

У вимогах клопотання прокурор просить: накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: грошові кошти в національній валюті в сумі 4 131 570 (чотири мільйони сто тридцять одна тисяча п`ятсот сімдесят) гривень, походження яких не встановлено, а також ноутбук Sony Vivo Service Tag J0039W7D (із зарядним пристроєм до нього) та ноутбук Asus, с/н G4N0CJRR02515G (із зарядним пристроєм до нього), які вилучено 29.11.2023 під час проведення обшуку.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Власник майна або його представник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Проте, представник власників майна адвокат ОСОБА_4 подала аяву про розгляд клопотання у її відсутність, проти задоволення заперечила з підстав вказаних в письмових запереченнях.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001726 від 14.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає наступне.

У ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ«УКРХАРЧОПРОМКОМПЛЕКС» (), ТОВ «ФІШЕРР» (), ТОВ «АЛЬПІНА ФУД» (),ТОВ «АЛВАРА ФІШ» (), ТОВ «КАРУЖ» (), діючи за попередньою змовою з службовими особами Державної Митної служби України та Державної податкової служби України,на підставі підроблених документів, з метою власного збагачення, умисної несплати митних платежів та податку на додану вартість під час експортно-імпортних операцій протягом 2021-2023 років, організували та впровадили злочинну схему ввезення на митну територію України риби та морепродуктів в режимі (ІМ 51) з метою їх переробки та в подальшому вивезення в режимі реекспорту (ЕК 11), а частину завезеної в такий спосіб продукції тваринного походження реалізовують на ринках України за готівкові кошти без сплати податків.

Установлено, що до злочинної схеми входять пов`язані між собою суб`єкти господарювання, такі як: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» (, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Залізнична, 49Б, директор ОСОБА_5 ), ТОВ «Фішерр» (, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Залізнична, 49Б, бенефіціарний власник та засновник ОСОБА_5 ), ТОВ «АльпінаФуд» (, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка вул. Залізнична, 49Б, директор Хансен Ларс К`єр), ТОВ «АлвараФіш» (, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Залізнична, 49Б, директор ОСОБА_6 ), ТОВ «Каруж» (, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка вул. Залізнична, 49Б,директор ОСОБА_7 ).

В ході розслідування встановлено, що відповідно до митних декларацій у режимі імпорту (ІМ 51), реекспорту (ЕК 11) та експортних операцій (ЕК 10) за період 2021-2023 років, ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» придбаного товару рибного господарства(імпортовано) 6 332 117,77 кг., загальною фактурною вартістю 971 981 266,68 грн. При цьому, за цей же періодреекспортовано3 818 713,14 кг., загальною фактурною вартістю 888 355 927,22 грн., що свідчить, про наявність значної кількості відходів, які згідно норм митного законодавства повинні бути розмитнені в режимі імпорту.

Провівши аналіз однієї з позиції ввезеного товару «304810000 Філе лосося» та «302140000 Лосось охолоджений» з метою переробки, встановлено, що залишок даного товару складає 281 674,41 кг., орієнтовна вартість якого складає 151 546 466,07 грн.,ПДВ становить 30 309 293,20 грн., а всього 181 855 759,27 грн., може бути реалізований без відображення в бухгалтерському обліку (за готівкові кошти так і перероблене та експортоване.

Крім того, згідно аналізу ЄРПН було встановлено, що ТОВ «УХПК» () за період з 01.01.2021 по серпень 2023 реалізовано ТОВ «АЛЬПІНА ФУД» () товарів та послуг на загальну суму з ПДВ 1 422,4 тис грн. (послуги з переробки «Креветка, очищенна без хвоста`в кількості 402 028,7 кг., на загальну вартість з ПДВ1 206 086,10 грн.; «креветкаочищенна без хвоста» с/м, Sea GOLD (Mix 6 + 4), кг -в кількості 5 кг, на загальну вартість з ПДВ 35 662,50 грн. (2021 рік - 7382,5 кг та 2022 - 4505 кг. всього 11887,5 кг, проте дані щодо придбання чи імпорту відсутні); машина для заклеювання картонних коробок YQHS-50 - 151,4 тис.грн. в період з 01.01.2021 по серпень 2023 року, (в ЄРПН, та імпорті відсутня інформація про закупівлю ТОВ «УХПК» даного товару).

Також ТОВ «УХПК» придбано в ТОВ «АЛЬПІНА ФУД» () товарів та послуг на загальну суму з ПДВ 3 092,7 тис грн., з яких заблоковано податкових накладних на 81,59 тис грн.

Згідно ЄРПН з 17.02.2023 ТОВ «УХПК» придбано в ТОВ «АЛЬПІНА ФУД» Креветка в панцирі, в/м 90/130 кг в кількості 9649,28 кг., на загальну суму з ПДВ 2 315 827,20 грн., без подальшої її реалізації.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлено, що зазначені операції, реалізація яких проводилась за попередньою домовленістю з службовими особами Державної Митної служби України та Державної податкової служби України, та спрямованні на отримання ТОВ «УХПК» податкової вигоди в результаті документального фіксування господарських операцій без їх фактичного постачання товарів та виконання робіт чи надання послуг та можуть містити ознаки легалізації та відмивання доходів одержаних злочинним шляхом на загальну суму 3 092,7 тис грн. з ПДВ 515,45 тис грн.

Крім того, відповідно до висновку економічного дослідження подібні фінансові операції, спрямованні на отримання ТОВ «УХПК» податкової вигоди в результаті документального фіксування господарських операцій без їх фактичного постачання товарів та виконання робіт, проводились з ТОВ «ФІШЕРР» (), ТОВ «АЛЬПІНА ФУД» (), ТОВ «АЛВАРА ФІШ» (), ТОВ «КАРУЖ» ()

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до державного бюджету та легалізації коштів отриманих злочинним шляхом.

Відповідно до інформації Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України до вчинення зазначеного кримінального правопорушення причетна ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.11.2023 відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/49662/23-к від 07.11.2023 року проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході обшуку, за вказаною адресою виявлено та вилучено: грошові кошти в національній валюті в сумі 4 131 570 (чотири мільйони сто тридцять одна тисяча п`ятсот сімдесят) гривень, походження яких не встановлено, а також ноутбук Sony Vivo Service Tag J0039W7D (із зарядним пристроєм до нього) та ноутбук Asus, с/н G4N0CJRR02515G (із зарядним пристроєм до нього).

В ході обшуку, підтвердження законності походження вказаної суми коштів власником не надано.

Вищевикладене дає підстави вважати, що вказані грошові кошти є здобутими в результаті вчинення злочину.

У зв`язку з вищевикладеним постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_9 від 30.11.2023 вилучені в ході обшуку грошові кошти та ноутбуки визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з метою збереження речових доказів та попередження подальшого їх відчуження на користь третіх осіб або приховування виникла необхідність в накладенні арешту на майно.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що ноутбуки вилучені у ході обшуку, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вилучені ноутбуки, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора в частині накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: ноутбук Sony Vivo Service Tag J0039W7D (із зарядним пристроєм до нього) та ноутбук Asus, с/н G4N0CJRR02515G (із зарядним пристроєм до нього), які вилучено 29.11.2023 під час проведення обшуку, підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

Проте, вимога клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: грошові кошти в національній валюті в сумі 4 131 570 (чотири мільйони сто тридцять одна тисяча п`ятсот сімдесят) гривень, походження яких слідчими/прокурорами не встановлено, які вилучено 29.11.2023 під час проведення обшуку задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

З письмових заперечень представника власника майна адвоката ОСОБА_4 вбачається, що вилучені під час обшуку грошові кошти в сумі 4 131 570 грн. належать дочці ОСОБА_8 - ОСОБА_10 , про що повідомлялось слідчій групі під час обшуку. Так, було надано пояснення, що дані кошти збирались на купівлю квартири ОСОБА_10 , так як вона не має особистого житла та і вона і її мати зареєстровані в гуртожитку. Кошти збирались протягом усього життя та зберігались у доларах США., а коли була зібрана необхідна сума для купівлі квартири кошти необхідно було обміняти на гривню, що і було здійснено. Крім того, ОСОБА_11 мала та має дохід який дозволяє мати збереження на купівлю квартири, таким чином, зазначені кошти мають цілком законне походження.

Слідчий суддя бере до уваги письмові заперечення адвоката, та звертає увагу, що дійсно до матеріалів заперечень долучено копію попереднього договору купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_2 заключного між ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , розписку про передачу грошових коштів в сумі сто тисяч гривень авансового внеску за попереднім договором.

Крім того, адвокат долучає докази на підтвердження права власності у ОСОБА_12 , а саме: копію договору купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_2 від 16.08.2021 року та витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію власності з якого вбачається, що право приватної власності на вищевказану квартиру належить ОСОБА_12 на підставі саме договору купівлі-продажу квартири від 16.08.2021 року.

Також на підтвердження законності походження грошових коштів адвокатом долучено копію довідки з Пенсійного фонду України, сформовану 19.08.2023 року засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України, де відображено заробіток ОСОБА_10 за період з 2011 року по 2023 рік, з аналізу якої приходжу до висновку, що остання мала змогу мати заощадження для купівлі квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Разом з тим, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину та наявність обґрунтованої підозри, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, третіх осіб (п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України).

При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на слідчого та/або прокурора.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Так, слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність з боку прокурора, використання грошових коштів як доказу у кримінальному провадженні, оскільки останнім не надано доказів, що дане майно є предметом кримінального правопорушення та має відношення до розслідуваного злочину, на противагу чому представником власника майна надані докази правомірності походження грошових коштів.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За наведених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність з боку прокурора у необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт грошових, оскільки даний захід є неспівмірним із засобами і метою яку прагне досягти сторона обвинувачення, а відтак відсутні підстави вважати, що існує правова підстава для арешту грошових коштів.

Більше того, за відсутності правових підстав для арешту, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження неодмінно призведе до безпідставного обтяження.

Слід врахувати, що згідно п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

За таких обставин приходжу до висновку про часткове задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 169, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: ноутбук Sony Vivo Service Tag J0039W7D (із зарядним пристроєм до нього) та ноутбук Asus, с/н G4N0CJRR02515G (із зарядним пристроєм до нього), які вилучено 29.11.2023 під час проведення обшуку.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляціної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1