У Х В А Л А

Іменем України

03.11.2023 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 з участю

секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

слідчого: ОСОБА_4 ,

підозрюваного: ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного розміру застави до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, із середньою спеціальною освітою, розлученого, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 звернувся з клопотанням, погодженим прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, в якому просить обрати останньому запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб із можливістю внесення альтернативної застави в розмірі 160-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб та покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а саме: прибувати за викликом слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, при цьому, зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який полягає у заволодінні шахрайським способом коштами свого полеглого побратима-військовослужбовця, зареєстрований на території Херсонської області, зокрема на тій її частині, яка на даний час є тимчасово окупованою, за повідомленням командування військової частини на даний час перебуває в статусі такого, який самовільно залишив військову частину, переховувався від правоохоронних органів у м. Львові, де був затриманий, що вказує на реальність ризику в разі необрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою переховування підозрюваного ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне.

Слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримав з підстав, викладених у такому, додатково вказавши на те, що підозрюваний зі слідством не співпрацює, показань по суті справи не надає, до часу затримання проживав у житлі свого колеги, намагаючись уникнути відповідальності за скоєне.

ОСОБА_7 стосовно клопотання слідчого заперечив та просив не обмежувати його свободу.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 просив врахувати, що ОСОБА_5 не має наміру переховуватися від слідства і суду, а тому, клопотав про застосування до останнього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у випадку зворотнього - застосувати альтернативну заставу у мінімальному розмірі, визначеному процесуальним законодавством.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в ході судового розгляду, 05.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000777 внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.190 КК України.

02.11.2023 року, в межах досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, слідчим ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_8 повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, яке йому вручено цього ж дня з участю захисника.

Так, ОСОБА_5 органом досудового розслідування інкриміноване те, що він, будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків. Разом з тим, усупереч вищевказаних вимог, солдат ОСОБА_5 вчинив злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено, діючи з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, шляхом незаконних операцій із використанням електронно-обчислювальної техніки, будучи обізнаним, що громадянин ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який являвся його співслужбовцем та, будучи вірним присязі на вірність Українському народу, загинув в ході виконання бойового завдання 04.08.2023 року в районі с. Чернещина Ізюмського району Харківської області, заволодів грошовими коштами в сумі 119 634 (сто дев`ятнадцять тисяч шістсот тридцять чотири) грн., які знаходились на банківському рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в АТ КБ «ПриватБанк», та належали громадянину ОСОБА_9 , використавши сім-карту останнього, переказав вказані грошові кошти через сервіс «Приват24» на рахунок, до якого мав доступ, та в подальшому розпорядився ними на свій розсуд.

Він же, 08.08.2023 року, точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено, в обліковому додатку «Приват24» громадянина ОСОБА_9 оформив два кредити з основної банківської карти «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , що належала загиблому ОСОБА_9 , на загальну суму 276 000 (двісті сімдесят шість тисяч) грн., після отримання яких переказав вказані грошові кошти через сервіс «Приват24» на рахунок, до якого мав доступ, та в подальшому розпорядився ними на свій розсуд.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру в тому, що він своїми протиправними діями незаконно заволодів грошовими коштами на загальну суму 395 634 (триста дев`яносто п`ять тисяч шістсот тридцять чотири) грн., завдавши матеріальної шкоди потерпілій ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на суму 119 634 (сто дев`ятнадцять тисяч шістсот тридцять чотири) грн. та матеріального шкоди АТ КБ «ПриватБанк» (ЄРДПОУ 14360570) на суму 276000 (двісті сімдесят шість тисяч) грн.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю матеріалів кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 04.09.2023 року, згідно якого ОСОБА_10 звернулася до органу поліції із заявою, в якій просила вжити заходів до невідомої особи, яка заволоділа коштами з «Приват24» шахрайським способом у сумі близько 430 тис. грн.; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 05.09.2023 року, в якому остання вказала, що її чоловік - військовослужбовець ОСОБА_9 загинув в ході бойових дій 04.08.2023 року, однак, в подальшому вона з`ясувала, що на ім`я її загиблого чоловіка невідома особа оформила кредити на значну суму; корінцем №169 від 06.08.2023 року, відповідно до якого ІНФОРМАЦІЯ_5 повідомлено ОСОБА_10 про загибель ОСОБА_9 04.08.2023 року при виконанні бойового завдання; випискою Українського бюро кредитних історій від 03.09.2023 року, відповідно до якого 07.08.2023 року та 08.08.2023 року в АТ «ПриватБанк» на ОСОБА_9 оформлено кредити; протоколом допиту представника потерпілого АТ КБ «ПриватБанк» - працівника служби безпеки банку, в якому останній вказав, що при проведенні перевірки встановлено, що кредити оформлялись ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 - командира в/чНОМЕР_1, відповідно до якого йому, як командиру, стало відомо від підлеглих, що ОСОБА_5 під час евакуації померлих викрадає сім-картки та банківські картки померлих; доповіддю за фактом самовільного залишення військової частини військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 солдатом ОСОБА_5 від 01.11.2023 року, відповідно до якої командування частини звернулось до військової служби правопорядку з приводу самовільного залишення частини військовослужбовцем ОСОБА_5 ; протоколом обшуку від 02.11.2023 року, згідно якого за місцем тимчасового перебування ОСОБА_5 виявлено та вилучено мобільні телефони, сім-картки та банківські картки.

На переконання слідчого судді, наведене здатне переконати стороннього неупередженого спостерігача у наявності підстав підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні суспільно небезпечних дій, які йому інкриміновані органом досудового розслідування.

А тому, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Також прокурором належно обґрунтовано наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_5 розлучений, не має міцних соціальних зв`язків, як військовослужбовець в/чНОМЕР_1, на даний час перебуває в статусі такого, який самовільно залишив військову частину. Більш того, до затримання тимчасово проживав у помешканні, яке взяв у користування у свого співслуживця, про своє місцезнаходження командування не інформував.

За наведених обставин, а також враховуючи те, що кримінальне правопорушення, інкриміноване ОСОБА_5 за ч.3 ст.190 КК України (в редакції від 28.04.2023 року), згідно положень ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів та передбачає можливість застосування покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, підозрюваний на території Львівської області постійного місця проживання не має, вищевикладене вказує на реальне існування ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити свою протиправну діяльність, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім цього, при оцінці наявних ризиків слідчий суддя не може залишити поза увагою те, що підозрюваний ОСОБА_5 зі слідством не співпрацює, від надання пояснень відмовився.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, інкриміноване особі, підлягає врахуванню як один із суттєвих критеріїв при обранні запобіжного заходу.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 р. Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів.

Також у своєму рішенні у справі "W проти Швейцарії" від 26.01.1993 р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Тому з урахуванням наведеного та за відсутності будь-яких доведених медичних протипоказань, слідчий суддя вважає, що підстав для обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає.

При цьому, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, адже ОСОБА_5 зареєстрований на території тимчасово окупованої частини Херсонської області, постійного місця проживання у м. Львові не має. А тому, більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним ризикам та не можуть слугувати меті застосування запобіжних заходів, визначеній ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до абз. 1 ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. Таким чином, на підставі ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя дійшов висновку про необхідність визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи особу підозрюваного, розмір заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди потерпілим, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і водночас не бути завідомо непосильним для останнього, на підставі п.2 ч.5 ст.182 КПК України та абз.5 ч.5 ст.182 КПК України слідчий суддя вважає, що достатньою для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього КПК України обов`язків буде застава, що становить 148 (сто сорок вісім) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 397232 (триста дев`яносто сім тисяч двісті тридцять дві) гривні 00 коп. Підстав для визначення підозрюваному ОСОБА_5 альтернативної застави у меншому розмірі слідчий суддя не вбачає. При цьому, враховує характер і тяжкість вчиненого злочину, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також вчинення підозрюваним дій з переховування від органів досудового розслідування, внаслідок чого виявити останнього вдалося лише при проведенні обшуку, що в сукупності із даними про самовільне залишення ОСОБА_5 військової частини свідчить про намір останнього ухилитися від відповідальності за скоєне, що, у свою чергу, потребує надійних процесуальних запобіжників для унеможливлення втечі підозрюваного. А тому, розмір застави доцільно визначити на підставі абз.5 ч.5 ст.182 КПК України власне у розмірі, більшому за визначений у п.2 ч.5 ст.182 КПК України. При цьому, слідчий суддя враховує майновий стан підозрюваного та зважає на те, щоб обраний розмір застави не був непосильним тягарем та завідомо невиконуваним для підозрюваного. Відповідно, в цій частині враховано доводи сторони захисту про необхідність забезпечення адекватності розміру альтернативної застави характеру вчиненого і майновому стану особи.

Також на підставі абз. 2 ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити передбачені ст.194 КПК України обов`язки підозрюваному ОСОБА_5 , у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеної цією ухвалою застави, які здатні забезпечити належне виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного розміру застави до підозрюваного ОСОБА_5 - задоволити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваного, тобто з 02.11.2023 р.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 31.12.2023 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в сумі 148 (сто сорока восьми) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 397232 (триста дев`яносто сім тисяч двісті тридцять дві) гривні 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок - Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, IBAN:UA0000757, , одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Державної казначейської служби України, має бути наданий уповноваженій службовій особі Львівської установи виконання покарання (№19) УДПтСУ у Львівській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Львівської установи виконання покарання (№19) УДПтСУ у Львівській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 та слідчого суддю Франківського районного суду м. Львова у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1