Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000029 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000029 від 15.02.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове слідство розпочато за фактом вчинення невстановленими службовими особами Міністерства юстиції України, ДП «СГ Підприємство ДКВС України № 115», розтрати грошових коштів та заволодіння ними, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, вчинених в умовах воєнного стану, під час здійснення фінансово-господарської діяльності державного підприємства з іншими суб`єктами господарської діяльності, у період 2022 2023 років.

Так, під час досудового розслідування перевіряються обставини за яких керівництвом державного підприємства «СГ Підприємство ДКВС України № 115» (код ЄДРПОУ 08680230) (далі державне підприємство) внаслідок неефективного прийняття управлінських рішень та з метою ухилення від передачі в оренду земельних ділянок, які перебувають в користуванні державного підприємства здійснюється укладання договорів з суб`єктами підприємницької діяльності, зокрема ПП «Білухівка» (), що призводить до заподіяння шкоди вказаному державному підприємству та росту його зобов`язань у вигляді сплати земельних податків до бюджету всіх рівнів.

Згідно наявних відомостей, службові особи зазначеного державного підприємства, спільно з посадовими особами ПП «Білухівка», шляхом подання недостовірних відомостей до статистичних та податкових органів України, зокрема за формами: № 37-сг (місячна) «Звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур»; № 4-сг (річна) «Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур» під урожай; № 9-сг (річна) «Звіт про використання добрив і пестицидів» під урожай; № 29-сг (річна) «Звіт про площі, валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду», мають змогу занижувати реальну кількість зібраного врожаю сільськогосподарської продукції на земельних ділянках державного підприємства.

За попередньою інформацією, яка перевіряється у кримінальному провадженні, невідображена у звітах сільськогосподарська продукція реалізується за готівкові кошти суб`єктам реального сектору економіки, внаслідок чого грошові кошти виводяться в неконтрольований державою «тіньовий» сектор економіки.

Таким чином, факти приховування реальної кількості отриманого урожаю сільськогосподарської продукції службовими особами наведеного державного підприємства, спільно з посадовими особами ПП «Білухівка», призводять до втрати ліквідних активів та майна державного підприємства, що у свою чергу призводить до нанесення підприємству матеріальної шкоди (збитків) у значних розмірах.

Так, згідно інформації поданої державним підприємством до АІС «Податковий блок» щодо реєстрації податкових накладних встановлено, що згідно системи «Єдиний реєстр податковий накладних» державне підприємство відобразило закупівлю послуг у ПП «Альфа Капітал» (код ) та ПП «Бурякорадгосп цукрокомбінату ім. Халтуріна» (код ).

Вказані обставини, за інформацією, яка перевіряється у кримінальному провадженні, свідчать про укладення службовими особами державного підприємства та іншими організаторами протиправної схеми, з метою втрати ліквідних активів державного підприємства, ряду господарських договорів на виконання механізованих сільськогосподарських робіт (послуг щодо сівби, внесення мінеральних добрив, дискування та інших необхідних польових сільськогосподарських операцій), за якими державним підприємством на користь ПП «Бурякорадгосп цукрокомбінату ім. Халтуріна» 20.05.2022 сплачено 18 мільйонів гривень, а також 01.06.2022 сплачено 17,8 мільйонів гривень.

Також, відповідно до висновку спеціаліста від 11.04.2023, встановлено, що внаслідок реалізації посадовими особами ДП «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України №115» (у разі наявності порушень законодавства їх з боку, встановлених під час досудового розслідування) біологічних активів, а саме незавершеного виробництва посіви кукурудзи на зерно площею 3200 га, на користь ПП «Білухівка», останнім ймовірно недоотримано належних доходів (виручки) від реалізації на загальну суму 66 941 450,02 грн, чим заподіяно матеріальну шкоду (збитки) ДП «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№115)» у вказаній сумі.

Разом з тим, вищевказана протиправна схема продовжує функціонувати до теперішнього часу, зокрема у період червня-липня 2023 років службовими особами державного підприємства з метою втратними ліквідних активів державного підприємства уклали ряд господарських договорів на виконання механізованих сільсько-господарських робіт з вищевказаними комерційними структурами, зокрема ТОВ «Дружба» (код ).

За отриманими даними, до вищевказаної протиправної діяльності причетні, зокрема, службові особи Міністерства юстиції України, ДП «СГ Підприємство ДКВС України № 115» (), ПП «Білухівка» (), ПП «Альфа-Капітал» (код ), ТОВ «Альфа-Капітал Божківський Елеватор» (), ПП «Бурякорадгосп цукрокомбінату ім. Халтуріна» (код ), філії «Полтавська №29» ДП «Сільськогосподарське підприємство ДКВС України (№115)» (код ).

Так, 18.10.2023 в період часу з 07 год. 34 хв. по 08 год. 12 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні, які використовується ДП «СГ Підприємство ДКВС України», було виявлено та вилучено: два мобільні пристрої, а саме: мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_1 та мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_2 .

Слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві 18.10.2023 винесено постанову про визнання вищевказаних грошових коштів речовим доказом.

Таким чином, в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене майно в ході проведення обшуку, а саме: ноутбук, марки ASUS Х515E, яке належить ОСОБА_5 містить ознаки вчинення кримінального правопорушення, зокрема: листування та інформацію про перерахування грошових коштів через банківські (платіжні) картки, що використовуються для обготівкування коштів, інформацію із відомостями щодо здійснення протиправної діяльності.

Крім того, в ході досудового розслідування виникла необхідність у призначенні судової експертизи по вище зазначеному вилученому майну, отриманому під час обшуку нежитлового приміщення, для проведення якої необхідні спеціальні знання.

Орган досудового розслідування вважає, що виникла необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час обшуку від 13.06.2023 до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити. Просив суд урахувати, що обшук проводився не в місті Полтава, як у наслідок описки вказано в клопотанні, а в місті Києві.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про арешт майна. Вказала, що клопотання містить помилки щодо обставин справи, а також вважає, що для накладення арешту відсутні підстави.

Заслухавши думку учасників справи, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05.10.2023 за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обшук 18.10.2023, під час якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_1 та мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_2 .

Постановою старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 19.10.2023 вилучене 18.10.2023 в ході санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_1 та мобільний телефон Iphone 11, ІМЕІ: НОМЕР_2 - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000029 від 15.02.2023за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними та співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя погоджується з тим, що прокурором доведена необхідність арешту вилученого майна, а також доведена наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а саме: попередження можливого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження цього майна. У клопотанні прокурора наведено достатньо розумних підозр вважати, що вилучене під час проведення обшуку майно є доказом злочину, що воно підшукане, виготовлено, пристосовано чи використано як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди, тобто відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому слідчий суддя, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою збереження речових доказів, вважає за необхідне накласти арешт на зазначене тимчасово вилучене майно.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000029 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 18.10.2023 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні, які використовується ДП «СГ Підприємство ДКВС України», а саме на два мобільні пристрої: мобільний телефон Iphone 11, IMEI НОМЕР_1 та мобільний телефон Iphone 11, IMEI НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_8