УХВАЛА

Іменем України

29 листопада 2023 року

Колегія суддів Шевченківського районного суду м.Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,з участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,прокурора ОСОБА_5 ,представників потерпілих адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,обвинувачених ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (в режимі відео конференції),захисників ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню

ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України

ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 3 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115, п.п. 7, 13, ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст.189, ч. 1 ст. 307 КК України

ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189 КК України,-

Встановила:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Запоріжжя перебуває вказане вище кримінальне провадження,по якому продовжується судовий розгляд.

В судовому засіданні захисником обвинуваченої ОСОБА_12 адвокатом ОСОБА_15 заявлено клопотання,яке підтримали обвинувачені та інші захисники, в якому ставиться питання про визнання очевидно недопустимим доказами та припинення дослідження фактичних даних,якими є матеріали проведених негласних слідчих розшукових дій(далі НСРД).

В обґрунтування клопотання захисник ОСОБА_15 зазначає,що під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Запорізької області були проведені НСРД,результати яких сторона обвинувачення має намір використати як докази у кримінальному провадженні.

На думку захисника ,усі без виключення матеріали НСРД є недопустимими через те, що стороні захисту під час відкриття матеріалів досудового розслідування не було відкрито ухвалу суду, яка дозволяла б проводити НСРД працівниками правоохоронних органів,а відсутність зазначеної ухвали робить неможливою перевірку підстав проведення НСРД, у зв`язку з чим такі матеріали є недопустимими.

Оскільки прокурор саме під час досудового розслідування не вживав заходів для зняття грифу секретності з відповідної ухвали та відкриття її стороні захисту під час виконання ст. 290 КПК України,просить суд визнати очевидно недопустимими доказами та припинення дослідження фактичних даних,якими є матеріали проведених негласних слідчих розшукових дій(далі НСРД).

Прокурор,заперечуючи проти задоволення клопотання,послався на те,що в матеріалах кримінального провадження наявна ухвала Апеляційного суду Запорізької області, якою надано дозвіл на використання матеріалів НСРД у даному кримінальному провадженні,тому відсутність у справі первинної ухвали про дозвіл на проведення НСРД не є підставою для визнання недопустимими доказів,якими є фактичні дані за результатами проведення НСРД.

Представники потерпілих(кожен окремо)погодились з позицією прокурора.

Заслухавши думку учасників справи по суті клопотання, перевіривши доводи захисника матеріалами справи,колегія суддів дійшла висновку, що клопотання захисника не підлягає задоволенню як таке,що заявлено передчасно,з таких підстав.

Відповідно до ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Послідовність викладення в диспозиції правової норми наведених вище завдань дає підстави для висновку, що застосування належної юридичної процедури є важливою умовою досягнення результатів кримінального судочинства, визначених законодавцем як пріоритетні, захисту особи, суспільства та держави від злочинних посягань, охорони прав і свобод людини, забезпечення оперативного й ефективного розкриття кримінальних правопорушень і справедливого судового розгляду.

Невідповідність тим чи іншим вимогам закону нівелює доказове значення відомостей, одержаних у результаті відповідних процесуальних дій, не в будь-якому випадку, а лише в разі, якщо вона призвела до порушення прав людини і основоположних свобод або ж ставить під сумнів походження доказів, їх надійність і достовірність. Адже для прийняття законного й обґрунтованого рішення суд має отримувати максимально повну інформацію щодо обставин, які належать до предмета доказування, надаючи сторонам у змагальній процедурі достатні можливості перевірити й заперечити цю інформацію.

Такий висновок зроблено у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2022 р.

За статтею 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Як передбаченого ст.89 КПК України,суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим ,що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні,якщо таке дослідження було розпочато.

Як встановлено ст.86 КПК України,доказ визнається допустимим,якщо він отриманий у порядку,встановленому цим Кодексом.

Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень,на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

При перевірці доводів автора клопотання суд з`ясував,що на теперішній час в матеріалах кримінального провадження відсутня ухвала Апеляційного суду Запорізької області ,на підставі якої під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000242 від 25.07.2014 р. були проведені НСРД,за результатами яких складені відповідні протоколи та сформовані носії інформації з ідентифікаційними номерами.

Ці докази сторона обвинувачення не відкрила стороні захисту при виконанні вимог ст.290 КПК України як під час досудового розслідування,так і під час судового провадження.

Водночас,захисником ОСОБА_17 питання щодо допустимості доказів за результатами НСРД ставиться на вирішення колегії суддів передчасно.

В даному випадку суд враховує, що якщо сторона обвинувачення під час досудового розслідування своєчасно вжила всі необхідні та залежні від неї заходи, спрямовані на розсекречення процесуальних документів, які стали підставою для проведення НСРД, однак такі документи не були розсекречені з причин, що не залежали від волі і процесуальної поведінки прокурора, то суд не може автоматично визнавати протоколи НСРД недопустимими доказами з мотивів не відкриття процесуальних документів, якими санкціоноване їх проведення.

Процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД (ухвали, постанови, клопотання) та які на стадії досудового розслідування не було відкрито стороні захисту в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України з тієї причини, що їх не було у розпорядженні сторони обвинувачення (процесуальні документи не були розсекречені на момент відкриття стороною обвинувачення матеріалів кримінального провадження), можуть бути відкриті іншій стороні під час розгляду справи у суді за умови своєчасного вжиття прокурором всіх необхідних заходів для їх отримання.

Якщо сторона обвинувачення не вжила необхідних та своєчасних заходів, що спрямовані на розсекречення процесуальних документів, які стали процесуальною підставою для проведення НСРД і яких немає в її розпорядженні, то в такому випадку має місце порушення норм статті 290 КПК України.

Якщо у ході розгляду кримінального провадження у суді було задоволене повторне клопотання прокурора про розсекречення процесуальних документів, які стали підставою для проведення НСРД, і розсекречено їх, то відповідні процесуальні документи як такі, що отримані стороною обвинувачення після передачі справи в суд, повинні бути відкриті згідно з частиною одинадцятою статті 290 КПК України.

Якщо процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД, розсекречені під час судового розгляду, і сторона захисту у змагальному процесі могла довести перед судом свої аргументи щодо допустимості доказів, отриманих у результаті НСРД, в сукупності з оцінкою правової підстави для їх проведення, то суд повинен оцінити отримані докази та вирішити питання про їх допустимість.

У випадку розкриття процесуальних документів, які стали підставою для проведення НСРД після передачі кримінального провадження до суду, суд зобов`язаний забезпечити стороні захисту достатній час та реальну можливість для доведення перед судом своєї позиції щодо належності та допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД в комплексі із процесуальною підставою для проведення НСРД з метою реалізації принципу змагальності.

Відтак,з метою забезпечити сторонам обвинувачення та захисту реальну можливість для доведення перед судом своєї позиції щодо належності та допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД,суд дійшов висновку про роз`яснення стороні обвинувачення доцільність вжиття заходів розсекречення та надання процесуальних документів, які стали процесуальною підставою для проведення НСРД і виконання вимог ч.11 ст.290 КПК України,а також процесуальні наслідки невиконання вимог процесуального закону.

Керуючись ст.2,84,86,89,346,352 КПК України,колегія суддів -

Постановила:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_15 про визнання під час судового розгляду недопустимими доказами результатів проведених негласних слідчих розшукових дій відмовити як у заявленому передчасно.

Роз`яснити прокурору право звернутись до Запорізького апеляційного суду з клопотанням про розсекречення та надання процесуальних документів, які стали процесуальною підставою для проведення НСРД і виконання вимог ч.11 ст.290 КПК України.

Ухвала не оскаржується.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3