СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

пр. № 1-кс/759/5644/23

ун. № 759/18304/23

22 вересня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №0003700 внесеного до ЄРДР 18.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва звернувся слідчий СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , з клопотанням, яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №0003700 внесеного до ЄРДР 18.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0003700 від 18.09.2023 року, у якому 21.09.2023 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період дії воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України№ 2102-1X від 24.02.2022, який в подальшому продовжено Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-IX віл 15.03.2022, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-1X від 22.05.2022, Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-IX від 15.08.2022, Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-IX від 16.11.2022, Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України № 2915-IX від 07.02.2023, Указом Президента України N°254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-IX від 02.05.2023, Указом Президента України № 451/2023 від 26.07.2023, затвердженим Законом України № 3275-IX від 27.07.2023, будучи раніше неодноразово засудженим за майнові злочини та відбувши покарання у місцях позбавлення волі, маючи не зняту та непогашену в установленому законом порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став і знову, повторно, вчинив новий корисливий злочин за наступних обставин.

В період часу з 07 год. по 16 год. 30 хв. 17.09.2023, ОСОБА_7 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , повторно таємно викрав чуже майно, яке належить потерпілій ОСОБА_8 поєднаного із проникненням до приміщення квартири № 74 , тим самим завдав потерпілій майнової шкоди на загальну суму 1 024 913 гривень 26 копійок.

Так, ОСОБА_7 17.09.2023, приблизно об 7 год. 30 хв., перебуваючи на території Святошинського району м. Києва, не маючи офіційного місця роботи та джерела доходів, вирішив повторно, таємно вчинити крадіжку чужого майна.

3 метою виконання свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_7 прибув до будинку АДРЕСА_1 . Переконавшись в тому, що його дії залишаться непоміченими, з метою виконання свого злочинного умислу, спрямованого на повторне, таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло третіх осіб, з метою обернення на свою користь та особистого збагачення, ОСОБА_7 за допомогою невстановленого предмета віджав віконну раму метало-пластикового вікна і таким чином проник всередину квартири № 74 , звідки викрав чуже майно, що належить ОСОБА_9 , а саме:

- грошові кошти у розмірі 50 000 польських злотих ( що на момент вчинення злочину відповідно до курсу НБУ становить 423 710 гривень);

- грошові кошти у розмірі 14 000 доларів США (що на момент вчинення злочину відповідно до курсу НБУ становить 511960 гривень 40 копійок);

- грошові кошти у розмірі 600 євро ( що на момент вчинення злочину відповідно до курсу НБУ становить 23542 гривні 86 копійок);

- грошові кошти у розмірі 10 000 гривень;

- мобільний телефон марки «IPhone 6 S+» з IMEI: НОМЕР_1 з сім картою польського мобільного оператору карта Плей НОМЕР_2 , вартістю 11 000 гривень;

- ноутбук марки « ASUS», чорного кольору, з зарядним пристроєм, с/н:jan06PO2V27242B, вартістю 10 000 гривень;

- ноутбук марки «НР», з зарядним пристроєм, срібного кольору вартістю 15 000 гривень;

- золотий ланцюжок, вагою 2 гр., з панцирним плетінням, вартістю 3000 гривень;

- золотий ланцюжок, вагою 11 гр., вартістю 3500 гривень;

- золотий хрестик, вагою 3 гр., вартістю 3500 гривень;

- золота каблучка, вагою 3 гр., вартістю 3500 гривень;

- музична колонка «Піксус Міні Вейв», вартістю 700 гривень;

- рюкзак синього кольору, вартістю 500 гривень;

- радіомікрофон, вартістю 5000 гривень, а всього майна на загальну суму 1 024 913 гривень 26 копійок.

Після чого, з метою обернення викраденого майна на свою користь та особистого незаконного збагачення, ОСОБА_7 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_8 матеріального збитку на вказану суму.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушенні обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, неодружений, з середньою освітою, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та проживає за адресою: АДРЕСА_4 , раніше судимий, останній раз 13.09.2019 Солом`янським РС м. Києва за ч. 3 ст. 186 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки 6 місяців, якому 21.09.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 якій відомі обставини вчинення кримінального правопорушення;

- протоколами допиту свідків, яким відомі обставини вчиненого кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця події, згідно якого у свідка були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- протоколом огляду місця події, згідно якого у підозрюваного

ОСОБА_7 були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- протоколом обшуку місця проживання підозрюваного ОСОБА_7 , в ході якого були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- іншими матеріалами у їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України, а саме про те, що підозрюваний ОСОБА_7 у випадку не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У судовому засіданні прокурор, підтримав дане клопотання з зазначених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник - адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні заперечували проти поданого клопотання, надавши пояснення, що підозрюваний співпрацюватиме зі слідством та просили застосувати запобіжний захист не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження:

- протоколом прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 якій відомі обставини вчинення кримінального правопорушення;

- протоколами допиту свідків, яким відомі обставини вчиненого кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця події, згідно якого у свідка були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- протоколом огляду місця події, згідно якого у підозрюваного

ОСОБА_7 були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- протоколом обшуку місця проживання підозрюваного ОСОБА_7 , в ході якого були вилучені речові докази, які мають значення для досудового розслідування;

- іншими матеріалами у їх сукупності.

Судом встановлено, що 21.09.2023 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України..

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При обранні запобіжного заходу суд повинен також враховувати практику Європейського суду з прав людини, який зазначає, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, про те таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризиків, того що обвинувачений може втекти (справи: «Гарицький проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії») Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом заняття, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку із країною, в якій особа піддається кримінальному переслідуванню (справа «Бекчиєв проти Молдови»).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій підозрюваного приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені слідчим та прокурором до клопотання.

Обираючи підозрюваному запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, що підтверджується наданими до клопотання доказами, вважаючи їх належними і допустимими, тяжкість злочину, особу підозрюваного, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді взяття під варту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Тому слідчий суддя вважає доцільним, визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, саме такий розмір застави достатній забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього законом обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду із встановленою періодичністю; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №0003700 внесеного до ЄРДР 18.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, з можливістю внесення застави.

Ухвала слідчого судді діє протягом 60 діб до 19.11.2023 року включно, але в межах строку досудового розслідування та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720,00 грн. та надати можливість йому або іншій особі внести кошти на рахунок для внесення застави Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищезазначеної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора і суду із встановленою періодичністю;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У разі внесення застави визначити термін дії обов`язків покладених судом протягом 60 діб, до 19.11.2023 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого та прокурорів у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається особою такою до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні заставою обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1