ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №626/2525/23 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11кп/818/319/24 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ч.2 ст.286 КК України
УХВАЛА

Іменем України

31 січня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду в складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участю прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Харкова кримінальне провадженняза апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Красноградського районного суду Харківської області від 12 жовтня 2023 року стосовно ОСОБА_8 ,-

ВСТАНОВИЛА:

Вищевказаною ухвалою повернуто прокурору Красноградської окружної прокуратури Харківської області обвинувальний акт за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2020 року №0000464 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом розумного строку.

Суд першої інстанції зазначив, що в обвинувальному акті щодо ОСОБА_8 не зазначено конкретне місце скоєння кримінального правопорушення, оскільки відповідно до викладу фактичних обставин та формулювання обвинувачення, вказана подія - ДТП, мала місце на автодорозі М29 Харків Красноград Перещепене. При цьому відповідно до загально відомих даних, які маються в мережі інтернет, дана траса має протяжність близько 160км. і проходить через 4-ри райони: Харківський, Нововодолазьський, Красноградський район Харківської області та Новомосковський район Дніпропетровської області, які підпадають під юрисдикцію 5-ти різних судів: Харківського районного суду, Новодолазьського районного суду, Красноградського районного суду, Зачепилівського районного суду Харківської області та Новомосковського районного суду Дніпропетровського районного суду.

Крім того, відповідно до викладу фактичних обставин та формулювання обвинувачення, дана подія (ДТП) мала місце 21.11.2022 року, при цьому відповідні дані про дане ДТП були внесені в ЕРДР на два роки раніше - 21.11.2020 року, що також підтверджується і іншими додатками, які долучені до обвинувального акта, таким чином в обвинувальному акті не вірно зазначена дата(час) скоєння даного кримінального правопорушення.

Поряд з цим в обвинувальному акті зазначено, що ДТП відбулося на автодорозі М29 Харків Красноград Перещепене, між автомобілем Мерседес д.н. НОМЕР_1 , який здійснив зіткнення з причепом SCHMITZ д.н. А НОМЕР_2 , однак ОСОБА_8 стверджує, що він керував автомобілем ДАФ з причепом SCHMITZ д.н. НОМЕР_3 , тобто невірно зазначений номерний знак причепа.

Таким чином порушення вище зазначених норм КПК України при складанні обвинувального акту не може бути усунутим у підготовчому судовому засіданні.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу у зв`язку з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000464 від 22.11.2020 стосовно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України направити на новий судовий розгляд.

В своїх запереченнях обвинувачений просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, який підтримав доводи апеляційної скарги сторони обвинувачення, обвинуваченого та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

За приписами ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт, поряд з іншим, має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

За змістом цієї норми процесуального закону формулювання обвинувачення повинне відповідати змісту диспозиції статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, за якою обвинувачується особа.

Згідно ч. 1 ст. 91 КПК України до обставин кримінального правопорушення, наряду з іншими, відносяться:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчинення кримінального правопорушення, форма вини, мотив та мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Як слідує із матеріалів провадження, в обвинувальному акті, при викладенні обставин кримінального правопорушення, зазначено час, місце, спосіб, форма вини, мотив, мета та інші обставини вчинення кожним із обвинувачених кримінальних правопорушень, які їм інкриміновані.

При цьому формулювання обвинувачення відповідає змісту диспозицій частин статей КК України, за якими підозрювані притягуються до кримінальної відповідальності.

Окрім цього, суд першої інстанції посилається на те, що обвинувальний акт в порушення ст. 291 КПК України не містить повного викладу фактичних обставин справи щодо подій кримінальних правопорушень, так як не викладені всі складові кримінальних правопорушень.

Колегія суддів вважає вказаний висновок необґрунтованим та безпідставним, виходячи з наступного:

Так, відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити, зокрема виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, поняття «обвинувачення» включає в себе такі складові елементи як виклад фактичних обставин кримінального провадження та формулювання обвинувачення.

При цьому, відповідно до постанови судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України по справі № 5-328кс16 від 24.11.2016 року «формулювання обвинувачення» - це короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі.

Визначення меж судового розгляду і обсягу доказів, що підлягають судовому дослідженню, та порядок такого дослідження, згідно вимог, передбачених ст. ст. 337, 349 КПК України, здійснюється при безпосередньому розгляді кримінального провадження.

Зазначене відповідає загальним засадам кримінального провадження, передбаченим ст. 7 КПК України, щодо верховенства права, забезпечення права на захист, змагальність учасників кримінального провадження у наданні суду доказів та безпосередність їх дослідження.

При цьому колегії суддів погоджується з доводами прокурора про те, що будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту, з урахуванням стадії судового розгляду - підготовче судове засідання, є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

Решта недоліків, на які посилається суд у своєму рішенні, свідчать про допущені явні описки, що не тягнуть за собою, на переконання колегії суддів, повернення обвинувального акту прокурору.

З огляду на викладене, суд першої інстанції безпідставно повернув обвинувальний акт прокурору, оскільки будь-яких суттєвих та істотних порушень вимог ст. 291 КПК України при його складанні суд не навів.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Порушення судом першої інстанції вимог ст. ст. 370, 291КПКУкраїни є істотним, оскільки перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Згідно ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що підстави, на які посилається суд першої інстанції при поверненні обвинувального акту прокурору не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, тому доводи апеляційної скарги про безпідставність повернення обвинувального акту прокурору є слушними та підлягають задоволенню.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає апеляційна скарга прокурора обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

За таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу задовільнити.

Ухвалу Красноградського районного суду Харківської області від 12 жовтня 2023 року стосовно ОСОБА_8 скасувати та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді