Справа № 642/4405/23
Провадження № 1-кс/642/2279/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні за №0001104 від 07 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчиненого групою осіб у великих розмірах,-

встановив:

08 серпня 2023 року до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 із клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування зазначив, що у провадженні СВ ВП №2 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0001104 від 07.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчиненого у великих розмірах.

12.04.2021 шляхом надання підроблених документів, невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа приватним будинком АДРЕСА_1 .

У ході досудового розслідування встановлено, зокрема, наступне.

Згідно відповіді на запит у порядку ст.93 КПК України, наданої Департаментом реєстрації Харківської міської ради 28.07.2023 за №1850/0/50-23, право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, за адресою: АДРЕСА_1 (інформація з паперових носіїв щодо зареєстрованих прав до 31.12.2012) зареєстровано на праві спільної часткової власності за ОСОБА_4 - частина, та частина за ОСОБА_5 , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 12.11.1968 Восьмою Харківською державною нотаріальною конторою р. № 2-3207.

Прокурор у клопотанні зазначає, що ОСОБА_4 та ОСОБА_4 були братом та сестрою, які вже померли. У ОСОБА_4 був син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживав за вказаною адресою.

Зокрема, аналізом відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, встановлено наступне.

Державним реєстратором Дергачівської міської ради Харківської області ОСОБА_7 , 12.04.2021 проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (номер запису про право власності: 41583878, рішення про державну реєстрацію прав з індексним номером - 57739266 від 20.04.2021 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101). На підставі довідки, серія та номер: 131 та технічного паспорту виданих 05.04.2021 ТОВ «Машбудторг» право власності зареєстровано за ОСОБА_8 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

У подальшому, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_9 , 26.04.2021 проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (номер запису про право власності: 41699854, рішення про державну реєстрацію прав з індексним номером - 57866283 від 26.04.2021 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101). На підставі договору дарування (серія та номер: 907, виданий 26.04.2021 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_9 ) право власності зареєстровано за ОСОБА_10 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).

Згодом, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_11 , 17.12.2021 проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (номер запису про право власності: 45736814, рішення про державну реєстрацію прав з індексним номером - 62371760 від 17.12.2021 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101). На підставі договору купівлі-продажу (серія та номер: 8557, виданий 17.12.2021 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_11 ) право власності зареєстровано за ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ), проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Також встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не відчужував свій житловий будинок (жодних документів на відчуження ним вказаного будинку іншим особам не встановлено), а також у вказаному житловому будинку, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 він постійно проживав, та ІНФОРМАЦІЯ_3 за вказаною адресою помер.

Наведене у сукупності вказує на вчинення невстановленими на теперішній час особами дій, спрямованих на заволодіння шляхом обману нерухомим майном. Вказані дії містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

03.08.2023 до Ленінського районного суду м. Харкова надіслано клопотання про накладення арешту на майно, а саме на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 101).

04.08.2023 Ленінським районним судом м. Харкова винесено ухвалу про необхідність усунення недоліків.

Частиною 3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які набуті кримінально-правовим шляхом.

Житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 є речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме предметом, на який направлено скоєння злочину, у зв`язку з чим, відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, та на них може бути накладений арешт згідно ч.3 ст.170, ч.10 ст.170 КПК України.

Прокурор вказує, що на даний час існують підстави для накладення арешту на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам здійснювати його відчуження, оскільки, як зазначено вище, здійснено неодноразове відчуження вказаного майна, у зв`язку з чим, очевидною є та обставина, що за відсутності арешту існує висока ймовірність його подальшого відчуження (в т.ч. добросовісним набувачам).

Зі змісту абз.2 ч.1 ст.170 КПК України вбачається, що завданням арешту майна є запобігання саме можливості його відчуження.

У зв`язку з цим необхідно виключити можливість протиправного розпорядження вказаними об`єктами нерухомості.

Оскільки на теперішній час у кримінальному провадженні про підозру жодній з осіб не повідомлено та не встановлено всіх фігурантів та обставин вчиненого кримінального правопорушення, з метою забезпечення арешту майна прокурор просить розглянути вказане клопотання без повідомлення особи, за якою на даний час зареєстровано право власності на відповідний об`єкти нерухомості, оскільки наявна обґрунтована підозра вважати, що в разі повідомлення про наміри накласти арешт на майно, вказана особа може перешкоджати таким діям, у тому числі шляхом подальшого відчуження нерухомого майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

У судове засідання особа у володінні якої знаходиться майно, не викликалася відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки прокурор довів, що це є необхідним з метою забезпечення арешту.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, у провадженні ВП №2 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0001104 від 07 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001104, 12.04.2021 шляхом надання підроблених документів, невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа приватним будинком АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого СВ відділу поліції №2 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 03 серпня 2023 року житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що зазначене вище майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, з метою встановлення всіх фактів кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що прокурором надано достатньо доказів, що вказане майно має доказове значення для даного кримінального провадження, а також майно може бути відчужене третім особам і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та накладення арешту на майно.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні за №0001104 від 07 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайства), вчиненого групою осіб у великих розмірах - задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок, літ «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 101), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ),

шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаного житлового будинку та розпоряджатися ним.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1