Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/4579/23
У Х В А Л А

12.07.2023 року м.Виноградів

Слідчий суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному 10.07.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000471, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, неодруженого, офіційно непрацюючого, відповідно до ст. 89 КК України раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Cлідчий СВ відділення поліції № 1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Виноградівського відділу Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.119 КК України ОСОБА_5 .

Подане клопотання обґрунтовує тим, що 09 липня 2023 року близько 22 години 30 хвилин ОСОБА_5 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння на літній терасі кафе «Пелина», що за адресою с. Новоселиця, вул. Шевченка Берегівського району, не маючи умислу на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 , проявивши необережність у формі злочинної недбалості, не передбачаючи настання негативних наслідків у виді смерті останнього, хоча повинен був і міг передбачити можливість їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, наніс правою рукою стиснутою в кулак один удар в область голови ОСОБА_9 , внаслідок останній не втримав рівновагу, впав на бетонне покриття та отримав тілесні ушкодження у виді «закритої черепно-мозкової травми, субарахноїдального крововиливу, перелому потиличної кістки, забою базально-стовбурових відділів головного мозку» в результаті яких помер у автомобілі швидкої медичної допомоги.

10 липня 2023 року народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 119 КК України та повідомлено про підозру.

У вчиненні кримінального правопорушення (злочину) обгрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , громадянин України, українець, неодружений, офіційно непрацюючий, у відповідності до ст. 89 КК України раніше несудимий.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного злочину, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»),

Доводячи існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, сторона обвинувачення зауважує про те, що ризиком є дія, яка може вчинятись з високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність обрання до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

П. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може ухилятися від органу досудового розслідування та суду оскільки злочин який інкримінують за який передбачається покарання у виді позбавлення до п`яти років з та будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, та в будь-який момент може покинути територію України, у тому числі поза межами пунктів пропуску через державний кордон України.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України існує через те, що у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою неможливо буде запобігти контактам ОСОБА_5 з свідками кримінального провадження, а також вчинення тиску на них, з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань, або узгодження їх з метою ухилення від кримінальної відповідальності та введення в оману сторону обвинувачення.

Крім того, з метою ухилення від кримінальної відповідальності він зможе як сам, так і на його вимогу використовуючи інших осіб, шляхом вмовлянь, чи підкупу впливати або вимагати впливу на свідків та очевидців вчиненого злочину, відомості про які він може отримати як з копій матеріалів кримінального провадження так із інших джерел.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України існує через те, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, не одружений, немає законних джерел для існування-протиправна діяльність була єдиним його джерелом доходів, тому останній, з метою особистого збагачення може вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення (злочини).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 178 КПК України, у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне: зібрані під час досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність ОСОБА_5 до вчинення ним кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України;

Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, то ж тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (злочині), у вчиненні якого він підозрюється, є достатньою та співрозмірною для обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного місця роботи або навчання.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, шо будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.

Неможливе і застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло не зможе унеможливити вчинення останнім кримінальних правопорушень (злочинів). Викладене вище унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а тому слідчий за погодження прокурора звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 строком 60 діб.

У судовому засіданні прокурор, слідчий клопотання підтримали.

Підозрюваний та його захисник проти клопотання заперечували та зазначили, що менш суровий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Підозрюваний додатково пояснив, що вину визнає.

Представник потерпілого підтримав клопотанння та подав звернення мешканців с. Новоселиця.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти років.

Положеннями ч. 1 ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Органом досудового слідства - СВ відділення поліції № 1 Берегівського районного ВП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000471 від 10.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.119 КК України.

Прокурор довів наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Вказаний висновок підтверджується копією повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, яка 10.07.2023 року з дотриманням положень ст. 278 КПК України йому вручена.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може забезпечити ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Стороною обвинувачення доведено існування ризиків того, що підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим, внаслідок відсутності міцних соціальних зв"язків за місцем проживання та постійного місця роботи, вчинити інше правопорушення.

Таким чином мотиви сторони захисту слідчий суддя відхиляє.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполучного Королівства» (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, з урахуванням характеру діяння, яке інкримінується підозрюваному, яке класифікується як тяжке, відповідно до ст. 12 КК України, обставини вчинення правопорушення, тяжкості покарання, що йому загрожує обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає меті, з якою він застосовується до особи.

В даному випадку запобіжний захід у виді тримання під вартою позбавляє можливості підозрюваного перешкодити кримінальному провадженню, ухилитися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків сторони обвинувачення, а також вчинити інше правопорушення, як на стадії досудового розслідування так і під час судового розгляду.

Обраний відносно підозрюваного запобіжний захід з урахуванням його тривалості - 60 діб не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінуються, тяжкістю покарання, яке йому загрожує згідно санкції статті, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості вчиненого, а встановлені ризики є дійсними, і вони виключають, на даний час, можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не пов"язаного з позбавленням волі.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоровя підозрюваного; міцність соціальних звязків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Також слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, запобіжний захід у виді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

Слідчий суддя на підставі п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 - задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, починаючи з дня затримання 10.07.2023 року по 07.09.2023 року (включно).

Датою закінчення дії запобіжного заходу є 08.09.2023 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і підлягає до негайного виконання органом досудового розслідування.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

.

Слідчий суддя ОСОБА_1