Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/559/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2023 року м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченої ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу обвинуваченої ОСОБА_8 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 липня 2023 року в кримінальному провадженні № 0000044 від 24 лютого 2021 року за п.4 ч.2 ст.115 КК України про продовження обвинуваченій:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кіровограда, громадянки України, з середньою освітою, не заміжньої, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

строку тримання під вартою, -

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження № 0000044 від 24 лютого 2021 року стосовно ОСОБА_8 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України.

Під час підготовчого судового засідання у вказаному кримінальному провадженні процесуальний прокурор ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_8 у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри останньої у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України та ризиків, передбачених п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також неможливістю застосування інших запобіжних заходів не пов`язаних з триманням під вартою.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 липня 2023 року у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну обвинуваченій ОСОБА_8 запобіжного заходу відмовлено та продовжено строк тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 24 вересня 2023 року.

Рішення суду мотивовано наявністю обґрунтованих ризиків, а саме можливість ухилення обвинуваченої ОСОБА_8 від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

В апеляційній скарзі обвинувачена ОСОБА_8 просить змінити запобіжний захід на більш м`який не пов`язаний із триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає про відсутність законних підстав та об`єктивних даних, які б з достовірністю свідчили про те, що перебуваючи на волі вона буде переховуватись від слідства та суду, продовжувати злочинну діяльність, а також недоведеність прокурором ризиків, передбачених положеннями ст. 177 КПК України.

Також, обвинувачена зазначає, що судом не взято до уваги наявність постійного місця проживання, її стан здоров`я, який постійно погіршується, наявність на утриманні двох неповнолітніх дітей, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків.

Окрім того вказує, що законні підстави для подальшого її тримання під вартою на її думку відсутні, а тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого вона обвинувачується не є визначальним елементом ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів.

Заслухавши доповідача, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги обвинуваченої ОСОБА_8 , захисника-адвоката ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу обвинуваченої та просили суд її задовольнити, дослідивши матеріали кримінального провадження та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга обвинуваченої ОСОБА_8 задоволенню не підлягає за таких підстав.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Як встановлено ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При цьому, у відповідності до ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Слід враховувати вимоги статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не повинне перебувати за межами розумних строків, необхідних для вирішення провадження і забезпечення належної поведінки обвинуваченого на цей період, та його продовження, - має бути співрозмірним меті заходу, і має забезпечить виконання засад судочинства і змагального процесу відповідно до процедур гл. 18 КПК України,

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_8 обвинувачується у скоєнні вбивства, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчинене з особливою жорстокістю, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст.115 КК України.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 липня 2023 року ОСОБА_8 продовжено строк тримання під вартою строком на 60 днів, у зв`язку з продовженням існуванням ризиків п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також не можливістю застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.

У зв`язку з вищевикладеним, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , колегія суддів приходить до висновку, що районний суд обґрунтовано задовольнив клопотання прокурора та продовжив строк тримання обвинуваченій ОСОБА_8 під вартою на 60 днів, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбачених п.п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинувачену процесуальних обов`язків.

Також, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину у разі доведеності якого, ОСОБА_8 може бути призначене покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, у зв`язку з чим районний суд під час розгляду клопотання прокурора дійшов до правильного висновку, про існування ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги обвинуваченої ОСОБА_8 щодо незаконності її подальшого утримання під вартою спростовуються вищевикладеним та матеріалами судового провадження.

Колегія суддів оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_8 та визнає за реальну небезпеку можливість її ухилення від правосуддя та виконання судового рішення у разі зміни, обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, враховує можливість обвинуваченої ОСОБА_8 зникнути з місця проживання, ухилятися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, можливість вчинити нове кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суддя районного суду обґрунтовано задовольнив клопотання прокурора і продовжив строк тримання обвинуваченої ОСОБА_8 під вартою на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть запобігти встановленим ризикам, зазначеним в ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечити виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків.

Разом з цим, під час апеляційного розгляду обвинувачена ОСОБА_8 надала копії консультативних висновків спеціалістів про встановлений діагноз та заключення про погіршення її стану здоров`я.

Відповідно до Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі, медичне обслуговування (амбулаторне, стаціонарне лікування, реабілітація), контроль та аналіз стану здоров`я засуджених організовуються і проводяться медичними працівниками відповідно до законодавства про охорону здоров`я, системи стандартів у сфері охорони здоров`я, кліничних протоколів в порядку, передбаченому законодавством.

Адміністрація установи виконання покарань або слідчий ізолятор, де утримується особа, забезпечує негайний виклик бригади у разі прийняття такого рішення медичним працівником закладу охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби.

Відповідно до ч 1. ст. 206 КПК України кожен слідчий суддя/суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи. Зазначені обставини на думку апеляційного суду є такими, що застосовуються і під час розгляду кримінального провадження у суді апеляційної інстанції, оскільки ОСОБА_8 є особою, яка тримається під вартою та потребує забезпечення права на надання належної медичної допомоги.

Надання медичної допомоги, особам взятим під варту здійснюється відповідно до Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я від 10.02.2012 року №239/5/104, відповідно до якого, у разі необхідності в додаткових лабораторних обстеженнях, які не можуть бути проведені в медичних частинах СІЗО (наявним обладнанням, лабораторіями та обсягом медико-санітарної допомоги не передбачено проведення цих обстежень), вони проводяться на базі закладів охорони здоров`я з орієнтовного перелік та керівництво СІЗО забезпечує своєчасне направлення особи, узятої під варту, на обстеження до обраного лікарем медичної частини СІЗО закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне зобов`язати Кропивницький СІ вирішити питання щодо проведення медичного обстеження обвинуваченої ОСОБА_8 , а у разі необхідності - забезпечити надання їй належної медичної допомоги, у тому числі стаціонарного лікування, за наявності для цього підстав.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу обвинуваченої ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 липня 2023 року про продовження строку тримання обвинуваченої ОСОБА_8 під вартою в кримінальному провадженні № 0000044 від 24 лютого 2021 року за п.4 ч.2 ст.115 КК України на 60 днів, а саме до 24 вересня 2023 року включно - залишити без змін.

На підставі ст.206 КПК України зобов`язати начальника Кропивнцького СІ при необхідності забезпечити обвинуваченій ОСОБА_8 надання невідкладної медичної допомоги.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4