УХВАЛА

21 червня 2023 року м. Шаргород

Справа №152/423/23

Провадження №1-кп/152/58/23

Шаргородський районний суд

Вінницької області

в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м. Шаргороді у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні за обвинувальним актом від 29.03.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України, клопотання прокурора ОСОБА_4 про допит у якості свідка особи зі зміненими анкетними даними (залегендованої особи) ОСОБА_5 у режимі відеоконференцзв`язку із застосуванням технічних засобів з іншого приміщення,

з участю:

сторін кримінального провадження -

зі сторони обвинувачення:

прокурора у кримінальному

провадженні - начальника

Шаргородського відділу

Жмеринської окружної

прокуратури - ОСОБА_4 ,

зі сторони захисту:

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 ,

встановив:

30.03.2023 року на адресу Шаргородського районного суду надійшов обвинувальний акт від 29.03.2023 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000203 14.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні здійснюється судовий розгляд.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявив усне клопотання про допит у якості свідка особи зі зміненими анкетними даними (залегендованої особи) ОСОБА_5 , якому було доручено проведення оперативної закупівлі наркотичної речовини у обвинуваченого ОСОБА_3 . Допит вказаної особи прокурор ОСОБА_4 просить провести у режимі відеоконференцзв`язку при трансляції з іншого приміщення суду.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 не заперечують щодо задоволення клопотання прокурора.

Розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думки учасників судового розгляду, суд прийшов до висновку, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст.84 КПК України).

Клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала (ст.350 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Не можуть бути допитані, як свідки: особи, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо дійсних даних про їх особи (п.9 ч.2 ст.65 КПК України).

Відповідно до ст.1 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Виходячи із вимог п. «а» та п. «д» ст.2 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають: особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень; свідок.

Відповідно до вимог п. «ж» та п. «з» ст.7 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», заходами забезпечення безпеки, в тому числі, є: забезпечення конфіденційності відомостей про особу; закритий судовий розгляд.

Забезпечення конфіденційності даних про особу може здійснюватися, відповідно до ст.15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства; в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання; г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки; д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Статтею 16 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлено, що у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання. У випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що особа зі зміненими анкетними даними ОСОБА_5 приймав участь у проведенні оперативної закупівлі наркотичної речовини, згідно з протоколом огляду покупця від 01.02.2023 року.

Частиною 9 ст.352 КПК України встановлено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Пунктом 2 частини 1 статті 336 КПК України передбачено, що у разі необхідності забезпечення безпеки осіб судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Разом з тим, прокурором не мотивовано клопотання, у зв`язку із чим виникла необхідність допиту особи зі зміненими анкетними даними у режимі відеоконференцзв`язку, що до вказаної особи застосовуються заходи безпеки, або що є необхідність забезпечення конфіденційності особи.

Крім того, прокурором протокол допиту особи зі зміненими анкетними даними не відкрито стороні захисту в порядку ст.290 КПК України.

Таким чином, усне клопотання прокурором належним чином не мотивоване, протокол допиту особи не відкрито стороні захисту, тому клопотання про допит особи зі зміненими анкетними даними не підлягає задоволенню.

Вказані обставини не позбавляють прокурора права заявити таке клопотання в майбутньому, належним чином мотивувавши його та виконавши вимоги ст.290 КПК України.

Керуючись ст.ст.2, 336, 352, 369, 372, 392 КПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_4 про допит у якості свідка особи зі зміненими анкетними даними (залегендованої особи) ОСОБА_5 у режимі відеоконференцзв`язку із застосуванням технічних засобів з іншого приміщення - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення у даному кримінальному провадженні.

Суддя: ОСОБА_1