ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6633/22
провадження № 1-кп/753/880/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

потерпілий ОСОБА_4 ,

представник потерпілого ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_7 ,

під час судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0003216 від 30.10.2021, за обвинуваченням

ОСОБА_7 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку,

Азербайджан, громадянина України, який зареєстрований за

адресою: АДРЕСА_1 , та який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

встановив:

У провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003216 від 30.10.2021 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Наразі вказане кримінальне провадження перебуває на стадії допиту свідків.

09 серпня 2023 року свідок ОСОБА_8 будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду кримінального провадження у судове засідання не з`явився. Через працівника суду повідомив, що прибувати до суду не має наміру, оскільки завантажений на роботі.

Під час судового засідання прокурор заявив клопотання про притягнення до відповідальності за неявку в судові засідання свідка ОСОБА_8 , який був повідомлений про дату та час судового засідання, та просив накласти на нього грошове стягнення.

Представник потерпілого та потерпілий підтримали заявлене клопотання, просили таке задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 не заперечували проти накладення грошове стягнення на свідка ОСОБА_8 .

У судовому засіданні, обговоривши вказане клопотання, заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

У ч. 1 ст. 138 КПК України наведено вичерпний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, а саме:

1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання;

2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;

3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);

4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо;

5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;

6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

7) несвоєчасне одержання повістки про виклик;

8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Із системного аналізу наведених норм убачається, що беззаперечним обов`язком свідка є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК України, свідок зобов`язаний заздалегідь про це повідомити суд.

Як встановлено судом, до суду свідок ОСОБА_8 викликався неодноразово, як прокурором так і судом.

Однак, у визначений в час у Дарницький районний суд міста Києва не з`явився, чим не виконав свій обов`язок прибути за викликом до суду, передбачений п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України.

Суд зазначає про те, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження в розумні строки забезпечує суд.

Як вже зазначалось, свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 322 КПК України: «Судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку. Не вважаються порушенням безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок: 1) неприбуття сторони або інших учасників кримінального провадження».

З матеріалів справи вбачається, що, свідок ОСОБА_8 виклиикався у судові засідання тричі, зокрема, на 27.06.2023, 03.08.2023 та 09.08.2023, втім до суду останній не з`явився.

На підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання свідок ОСОБА_8 жодного документу не надав, але обґрунтував своє неприбуття до суду зайнятістю на роботі.

Якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду. (ч. 1 ст. 139 КПК)

Відповідно до ч. 2 ст. 144 КПК України грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

З урахуванням ухилення свідка від явки до суду, що призводить до затягування судового розгляду, ураховуючи те, що неприбуття ОСОБА_8 спричиняє відкладення і затримку в розгляді справи та ставить під загрозу право обвинуваченого у цьому кримінальному провадженні на розгляд провадження у розміні строки, суд уважає, що штраф в мінімальному та середньому розмірі не буде достатньою мірою відповідальності, а тому лише грошове стягнення в розмірі 2 прожиткових мінімумів буде пропорційною мірою відповідальності свідка за неприбуття на виклик суду.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року у розмірі 2684 гривень, отже, сума грошового стягнення, накладеного на свідка ОСОБА_8 складає 5368,00 гривень.

Керуючись ст. ст. 42, 139 КПК України суд,

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти на свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , грошове стягнення за неприбуття за викликом до суду без поважних причин у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 5 368 (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення.

Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Копію ухвали направити свідку ОСОБА_8 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1