Справа № 461/7018/23
Провадження № 1-кс/461/4951/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2023 року м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Львові погоджене з прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , клопотання слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000047 від 20.04.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням із прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотання в якому просить накласти арешт на документи, а саме: відомість переліку дерев на корню (квартал 44) на 2 арк.; перелік дерев лісосіки № 1062 на 1 арк.; сортиментна структура лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1039 на 1 арк.; перерахункова відомість (квартал 44) на 1 арк.; листок із чорновими записами на 1 арк.; чорнові записи «до заготівлі» відвід 2023 р. на 4 арк., які 04.09.2023 було вилучено під час обшуку в житловому будинку заступника директора ДП «Мостиське військове лісництво», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхівці Самбірського району Львівської області, який зареєстрований та фактично проживає у вказаному житловому будинку (реєстраційний номер 42), загальною площею 89,7 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 та який відповідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на праві приватної спільній частковій власності належить останньому та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по 1/3 частки кожному.

В обгрунтування внесеного клопотання покликається на те, що 04.09.2023 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 31.08.2023 проведено обшук в житловому будинку заступника директора ДП «Мостиське військове лісництво», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхівці Самбірського району Львівської області, який зареєстрований та фактично проживає у вказаному житловому будинку (реєстраційний номер 42), загальною площею 89,7 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 та який відповідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на праві приватної спільній частковій власності належить останньому та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по 1/3 частки кожному.

Так, в ході проведеного обшуку виявлено та вилучено наступні документи: відомість переліку дерев на корню (квартал 44) на 2 арк.; перелік дерев лісосіки № 1062 на 1 арк.; сортиментна структура лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1039 на 1 арк.; перерахункова відомість (квартал 44) на 1 арк.; листок із чорновими записами на 1 арк.; чорнові записи «до заготівлі» відвід 2023 р. на 4 арк.

Слідчий у судове засідання не з`явився, оскільки у клопотанні просить суд проводити розгляд справи про накладення арешту на майно у його відсутності та у відсутності прокурора, а також без виклику власника майна. Клопотання підтримує та просить суд таке задоволити.

З метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без виклику власника майна.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській області розслідується кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 20 квітня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 367, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 246 КК України.

Так, статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України (далі Лісовий Кодекс) визначено, що ліс це тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.

Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Статтею 4 Лісового кодексу визначено, що до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара.

Відповідно до ст. 39 Лісового кодексу Ліси України за екологічним і соціально-економічним значенням та залежно від основних виконуваних ними функцій поділяються на такі категорії:

1) захисні ліси (виконують переважно водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції);

2) рекреаційно-оздоровчі ліси (виконують переважно рекреаційні, санітарні, гігієнічні та оздоровчі функції);

3) ліси природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення (виконують особливі природоохоронні, естетичні, наукові функції тощо);

4) експлуатаційні ліси.

Відповідно до п. 8 «Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок» до категорії експлуатаційних лісів відносяться лісові ділянки, що не зайняті лісами природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення, рекреаційно-оздоровчими та захисними лісами (категорії лісів з особливим режимом лісокористування). Експлуатаційні ліси призначені для задоволення потреб національної економіки у деревині.

Статтею 42 Лісового кодексу визначено, що вік стиглості деревостанів визначається, виходячи з основного цільового призначення лісів, функцій, які вони виконують, продуктивності, біологічних особливостей деревних порід, лісорослинних умов, природних зон, а також способів відновлення лісу.

Статтею 47 Лісового кодексу визначено, що лісовпорядкування є обов`язковим на всій території України та ведеться державними лісовпорядними організаціями за єдиною системою в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства.

У матеріалах лісовпорядкування дається якісна і кількісна характеристика кожної лісової ділянки, комплексна оцінка ведення лісового господарства, що є основою для розроблення на засадах сталого розвитку проекту організації та розвитку лісового господарства відповідного об`єкта лісовпорядкування. Затверджені матеріали лісовпорядкування є обов`язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів - ст. 48 Лісового Кодексу.

Відповідно до ст. 19 Лісового Кодексу, постійні лісокористувачі повинні забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів, вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення, яке є обов`язковим на всій території України та є обов`язковим для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів.

Статтею 69 Лісового кодексу України визначено, що право на проведення рубок надає спеціальний дозвіл лісорубний квиток, який згідно додатку до ЗУ «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» від 19.05.2011 №2806-IV віднесений до дозвільного документа. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Відповідно до п. 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, лісорубний квиток є основним документом, на підставі якого здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів , ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу.

Кількість та технічна придатність дозволених в рубку дерев визначається під час відведення насадження в рубку у відповідності до Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджених наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 21.01.2013 № 9. На підставі матеріалів відведення насадження в рубку проводиться матеріально-грошова оцінка лісосіки, в якій визначається об`єм дозволеної до вирубування деревини, як загальної, так і по категоріях технічної придатності. Результати розрахунків матеріально-грошової оцінки лісосіки заносяться в спеціальний дозвіл - лісорубний квиток.

Так, відповідно до вимог п. 2 Санітарних правил в лісах України (СПЛУ), затверджених постановою КМУ № 555 від 27.07.1995 зі змінами, заходи з поліпшення санітарного стану лісів здійснюються власниками лісів, постійними лісокористувачами з метою оздоровлення насаджень у максимально стислі строки за умови недопущення негативного впливу на навколишнє природне середовище. Зазначені заходи є частиною комплексу профілактичних заходів, які здійснюються з метою збереження стійкості насаджень, запобігання розвитку патологічних процесів у лісі, зменшення шкоди, що завдається шкідниками, хворобами, ліквідації наслідків аварій та стихійного лиха.

Відповідно до вимог п. 4 вищезазначених правил, для поліпшення санітарного стану лісів здійснюються такі заходи: вибіркові санітарні рубки; суцільні санітарні рубки; ліквідація захаращеності; профілактика виникнення та поширення осередків шкідників і хвороб лісу, боротьба з ними та захист заготовленої деревини від шкідників і хвороб лісу.

Заходи з поліпшення санітарного стану лісів плануються і здійснюються на основі матеріалів лісовпорядкування, а також санітарних та лісопатологічних обстежень лісових насаджень на предмет доцільності проведення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів.

Відповідно до вимог п. 12 Санітарних правил в лісах України, вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп.

Вибіркові санітарні рубки призначають власники лісів, постійні лісокористувачі на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень.

Відповідно до вимог п. 6 вищезазначених правил, відведення ділянок для подальшої санітарної рубки проводять в рік здійснення таких рубок, не пізніше ніж за три місяці (з квітня по жовтень, не пізніше одного місяця) до початку їх проведення.

У листяних насадженнях за наявності листя на деревах, крім ділянок лісу, які пошкодженні внаслідок стихійного лиха.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» кримінальна відповідальність за незаконну порубку лісу настає у випадках, коли остання здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників, у лісах, захисних та інших лісових насадженнях (якщо при цьому заподіяно істотну шкоду), або в заповідниках чи на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах» (п.9 абзац 1).

Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено» (п.9 абзац 4 вказаної Постанови).

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.02.2023 до слідчого управління ГУНП у Львівській області поступила скарга гр. ОСОБА_8 , про те, що працівники ДП «Мостиське військове лісництво» вирубують дуб, який є сироростучий і не підлягає до рубки, з подальшою його реалізацією без документів. Вказані порушення мають місце у 37 та 44 кварталах Підприємства.

З метою перевірки вказаних фактів, на підставі ухвали Галицького районного суду м. Львова із залученням спеціалістів Державної екологічної інспекції у Львівській області проведено огляд лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» в окремих кварталах вибіркової санітарної рубки 2023 року, в ході огляду яких на ділянках 37 та 44 кварталів зафіксовано рубку кількох десятків дерев різної породи та діаметру, які у свою чергу зрізані незаконно, чим спричинено істотну шкоду державі.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що лісопатологічне обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів, а саме вибіркових санітарних рубок в насадженнях ДП «Мостиське військове лісництво», проведено 16 грудня 2022 року, тоді коли на деревах був відсутній листяний покрив, що унеможливлювало визначення сухостійних дерев, чим порушено вказані вимоги при проведенні відводів.

За результатами проведення відводів, видано лісорубні квитки та проведено часткову рубку.

Вказані факти мали місце внаслідок неправомірних дій посадових осіб ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , які полягали у видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів з порушенням законодавства та незаконної рубки на території лісництва.

Так, за результатом проведеного огляду лісового масиву на ділянках 37 та 44 кварталів ВСР 2023 р., 14.03.2023 слідчим скеровано листа до Державної екологічної інспекції у Львівській області для проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення незаконних рубок вказаних дерев посадовими особами ДП «Мостиське військове лісництво».

22.03.2023 отримано матеріали Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення незаконних рубок дерев ДП «Мостиське військове лісництво», відповідно до яких загальний розмір шкоди становить 2 248 957,29 грн.

У відповідності до вимог Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», лісорубний або лісовий квиток може бути анульований за рішенням власників лісів постійних лісокористувачів, які видали квиток.

Однак, вказані посадові особи вказаного лісництва, достовірно знаючи, що спеціальні дозволи на використання лісових ресурсів (лісорубні квитки за 2023 рік) видані з порушенням законодавства, маючи змогу анулювати такі, жодних дій для призупинення незаконної рубки дерев на ділянках ввіреного їм військового лісництва не вчинили, чим проявили недбале ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом інтересам держави.

З метою перевірки вказаного факту, на підставі ухвали Галицького районного суду м. Львова від 07.04.2023 із залученням спеціалістів Державної екологічної інспекції у Львівській області 12.04.2023 проведено огляд лісового масиву ДП «Мостиське військове лісництво» в окремих кварталах вибіркової санітарної рубки 2023 року, в ході огляду яких на ділянках 36, 37 та 44 кварталів зафіксовано рубку кількох десятків дерев різної породи та діаметру, які у свою чергу зрізані незаконно, чим спричинено істотну шкоду державі.

Так, за результатом проведеного огляду лісового масиву на ділянках 36, 37 та 44 кварталів ВСР 2023 р., 13.04.2023 слідчим скеровано листа до Державної екологічної інспекції у Львівській області для проведення розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення незаконних рубок вказаних дерев посадовими особами ДП «Мостиське військове лісництво».

17.04.2023 отримано матеріали розрахунку обчислення розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок вчинення незаконних рубок дерев ДП «Мостиське військове лісництво», відповідно до яких загальний розмір шкоди становить 2 378 451,41 грн.

17.04.2023 у кримінальному провадженні призначено судову інженерно-екологічну експертизу з метою встановлення точної суми заподіяних лісовому господарству України збитків внаслідок незаконної рубки вищезазначених дерев у ДП «Мостиське військове лісництво».

08.08.2023 отримано висновок судово інженерно-екологічної експертизи за №703/23-28, відповідно до якого шкода в загальному 4707152,15 грн. (чотири мільйони сімсот сім тисяч сто п`ятдесят дві гривні 15 копійок) була заподіяна навколишньому природному середовищу лісу, як не від`ємному його елементу.

Внаслідок незаконної вирубки значної кількості дерев:

- були знищені певні види дерев на місцевості

- погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу;

- виникли труднощів у відтворенні заліснення ділянки пов`язані з захаращеністю порубковими залишками та необхідністю залучення додаткових ресурсів;

-знизилась якість атмосферного повітря що виконувало також санітарно-гігієнічну функцію (виділення кисню і поглинання вуглекислого газу);

- локально змінився ландшафт місцевості в результаті втрати частини його природного компонента;

- створилися сприятливі умови для ерозії ґрунту (тривалі несприятливі погодні умови - сильні вітри та грози є сприяючими факторами для початку ерозії ґрунтів на ділянках рубки дерев).

Експертний аналіз наданих матеріалів кримінального провадження дає підстави стверджувати про те, що внаслідок антропогенної діяльності, а саме: незаконної порубки 88 (вісімдесят вісім) дерев різних порід та діаметрів на території кварталу № 37 виділ 28 площею 2,0 га, під час проведення вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 18 (вісімнадцять) дерев: різних порід та діаметрів в кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», порубки 13 (тринадцять) дерев в кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», порубки 23 (двадцять три) дерев в кварталі № 44 у виділі 34 площею 1,7 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво» порубки 3 (трьох) дерев в кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 6 (шістьох) дерев в кварталі № 44 у виділі 47 площею 2,4 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 122 дерев в кварталі № 36 у виділі 17 площею 2,0 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 31 дерева в кварталі № 37 у виділі 3 площею 0,9 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 42 (сорока двох) дерев в кварталі № 37 у виділі 12 площею 2,1 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 22 (двадцять двох) дерев в кварталі № 44 у виділі 34 площею 1,7 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво»; порубки 13 (тринадцять) дерев в кварталі № 44 у виділі 37 площею 2,6 га вибіркової санітарної рубки 2023 року ДП «Мостиське військове лісництво», на підставі лісорубних квитків №1 від 25.01.2023 серії ЛЬ ЛРК № 026308, №2 від 08.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026309 та № 3від 17.02.2023 серія ЛЬ ЛРК № 026310, за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території ДП «Мостиське військове лісництво», досліджувані насадження локально знизили свої екологічні властивості. Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де було зрубані дерева, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Службові особи ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_9 та ОСОБА_5 внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків покладених на посадових (-ву) осіб (особу), під час здійснення діяльності з ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів, не дотримано вимоги нормативно-правових актів з охорони навколишнього природного середовища, а саме: Лісового кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою КМУ №555 від 27.07.1995 зі змінами.

Дії посадових осіб ДП «Мостиське військове лісництво» ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , не відповідали вимогам нормативно-правових актів з охорони навколишнього природного середовища під час здійснення діяльності з ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Відповідно дії (бездіяльність) посадових осіб ДП «Мостиське військове лісництво», знаходяться з технічної точки зору у причинному зв`язку з настанням досліджуваної події.

04.09.2023 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 31.08.2023 проведено обшук в житловому будинку заступника директора ДП «Мостиське військове лісництво», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхівці Самбірського району Львівської області, який зареєстрований та фактично проживає у вказаному житловому будинку (реєстраційний номер 42), загальною площею 89,7 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 та який відповідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на праві приватної спільній частковій власності належить останньому та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по 1/3 частки кожному.

Так, в ході проведеного обшуку виявлено та вилучено наступні документи: відомість переліку дерев на корню (квартал 44) на 2 арк.; перелік дерев лісосіки № 1062 на 1 арк.; сортиментна структура лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1039 на 1 арк.; перерахункова відомість (квартал 44) на 1 арк.; листок із чорновими записами на 1 арк.; чорнові записи «до заготівлі» відвід 2023 р. на 4 арк.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 КК України покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого. Якщо конфіскується частина майна, суд повинен зазначити, яка саме частина майна конфіскується, або перелічити предмети, що конфіскуються.

Ч.2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладено на нерухоме майно і рухоме майно, гроші, які перебувають у власності підозрюваного з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

За ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим доведено, що метою накладення арешту на майно є виконання завдань кримінального провадження, зокрема застосування можливої конфіскації майна.

Арешт вище вказане майно, як тимчасово вилученого майна є розумним та співрозмірним обмеженням права власності щодо виконання завдання кримінального провадження відповідно до ст.2 КПК України.

Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.

Незастосування арешту майна із позбавленням права на відчуження та розпорядження, може привести до настання наслідків, які перешкоджатимуть застосувати конфіскацію майна.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000047 від 20.04.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, - задоволити.

Накласти арешт на документи, а саме: відомість переліку дерев на корню (квартал 44) на 2 арк.; перелік дерев лісосіки № 1062 на 1 арк.; сортиментна структура лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1062 на 1 арк.; матеріально-грошова оцінка лісосіки № 1039 на 1 арк.; перерахункова відомість (квартал 44) на 1 арк.; листок із чорновими записами на 1 арк.; чорнові записи «до заготівлі» відвід 2023 р. на 4 арк., які 04.09.2023 було вилучено під час обшуку в житловому будинку заступника директора ДП «Мостиське військове лісництво», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхівці Самбірського району Львівської області, який зареєстрований та фактично проживає у вказаному житловому будинку (реєстраційний номер 42), загальною площею 89,7 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1 та який відповідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на праві приватної спільній частковій власності належить останньому та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по 1/3 частки кожному.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1