Справа № 646/2508/23
№ провадження 1-кс/646/816/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м.Харкові у режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за участю заявника ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на невнесення посадовою особою Харківської обласної прокуратури на підставі його заяви від 27.05.2023, яка отримана прокуратурою 31.05.2023, відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 384 КК України громадянкою ОСОБА_4 під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000148.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав та наполягав на її задоволенні.

В.о. начальника відділу 09/1 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 надав до суду заяву про розгляд скарги ОСОБА_3 без участі представника прокуратури та у задоволенні скарги просив відмовити. При розгляді скарги просить слідчого суддю врахувати, що за заявою ОСОБА_3 організовано перевірку, яка на теперішній час не завершена. З урахуванням вимог ст. 222 КПК України повідомляє, що СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000148 від 28.08.2020 за ч. 2 ст. 156 КК України щодо вчинення розпусних дій стосовно малолітньої дитини. Вивченням обласною прокуратурою матеріалів кримінального провадження встановлено, що у ході досудового розслідування даного кримінального провадження слідчими допитано та попереджено осіб відповідно до вимог ст. 384 КК України про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивих показань. Досудове розслідування триває, оцінка показанням осіб, буде надана за результатами розслідування у сукупності з іншими доказами.

Відсутність прокурора у відповідності до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши доводи заявника, з`ясувавши позицію прокурора, перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлено, що 27.05.2023 ОСОБА_3 звернувся до Харківської обласної прокуратури, Генерального прокурора з заявою про внесення відомостей до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 384 Кримінального кодексу України, за фактом неправдивих показань свідка ОСОБА_4 під час досудового розслідування кримінального провадження №0000148 від 03.12.2020 за ч. 2 ст. 156 Кримінального кодексу України, за фактом розбещення їх спільного малолітнього сина ОСОБА_6 .

Заява ОСОБА_3 зареєстрована Харківською обласною прокуратурою 31.05.2023.

Частиною 1 статті 214 КПК України визначено, що дізнавач, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Нормативні засади порядку формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298. Так, якщо зі звернення особи вбачається, що викладені у ньому обставини відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК Українита можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, такі відомості в обов`язковому порядку мають бути внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий та прокурор.

За вищевикладених обставин та норм законодавства реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Розглядом скарги встановлено, що фактично ОСОБА_3 вважає, що ОСОБА_4 надала неправдиві свідчення як свідок під час досудового розслідування кримінального провадження №0000148 від 03.12.2020 за ч. 2 ст. 156 Кримінального кодексу України та у зв`язку з цим щодо неї мають бути внесені відомості до ЄРДР за ч. 2 ст 384 КК України, тобто завідомо неправдиве показання свідка, надані органу, що здійснює досудове розслідування, поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині.

Слідчий суддя зазначає, що оцінка доказів та їх процесуальних джерел є одним із елементів доказування. Процес оцінки показань свідка доказів включає в себе такі елементи: визначення їх належності, допустимості, достовірності, достатності спочатку для висунення слідчих версій, а згодом - і висновків у кримінальному провадженні. Оцінка належності, допустимості, достовірності показань свідка здійснюється як у процесі їх збирання, так і на підсумковому етапі досудового розслідування, перед прийняттям й обґрунтуванням процесуальних рішень. Оцінка належності доказів полягає у з`ясуванні їх зв`язку з обставинами, які підлягають доказуванню, тобто аналіз кожного виявленого доказу з точки зору його належності - встановлення зв`язку між доказом і подією, що досліджується.

Оцінка достовірності показань свідка та інших процесуальних джерел доказів - це процес, який відбувається в ході проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, висуненні версій і прийнятті процесуальних рішень. Виходячи з викладеного, оцінка достовірності показань свідка залежить: 1) від характеру показань свідка. Для цього необхідно з`ясувати, джерелом якої життєвої обставини є ці показання, чи достатньо повно підтверджуються ці факти в показаннях, чи відноситься подія до обставин,

що підлягають доказуванню, умови сприйняття обставин, наявність потерпілого, прогалин в обгрунтуванні, логічність викладу показань тощо; 2) від особи свідка, що має значення для оцінки його показань - наявність зацікавленості, в результатах провадження, службових, родинних взаємин з іншими учасниками процесу, його психологічні особливості, здатність сприймати і давати правдиві показання, репутація свідка, характеристика як члена суспільства тощо; 3) від співвідношення показань свідка з іншими доказами у провадженні з метою з`ясування суперечностей або узгодженостей між ними. Все це дає можливість, дати відповідь на два запитання: чи можна вважати показання свідка достовірними; чи мають місце в дійсності факти, викладені в показаннях.

Для досягнення такої мети і спрямовані дії органу досудового розслдіування.

Враховуючи, що досудове розслідування кримінального провадження №0000148 від 03.12.2020 не завершено, отже триває оцінка доказів, у тому числі на предмет достовірності показань свідка ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 214, 303-307, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 16.45 год 13.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1