Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9513/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Август-Україна» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 29.08.2022 (справа № 7587250/22) у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Август-Україна» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 29.08.2022 (справа № 7587250/22) у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Звертаючись з клопотанням в порядку ст.174 КПК України заявник вказує, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 29.08.2022 року у справі №758/7250/22 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року та накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Август-Україна» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , відкритих в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК».

На обґрунтування доводів клопотання заявник зазначає, що арешт на грошові кошти накладено безпідставно, та підлягає скасування з огляду на таке. У ТОВ «Август-Україна» наразі немає жодних зв`язків ані з російською федерацією, ані з республікою білоруссю, оскільки згідно із договором купівлі-продажу корпоративних прав від 01.09.2021 року, гр. України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 став одноосібним учасником (власником) товариства. Після набуття права власності на 100% (сто) відсотків корпоративних прав ТОВ «Август-Україна», гр. України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 почав здійснювати передбачені чинним законодавством дії відносно здійснення перереєстрації корпоративних прав та внесення відповідних рішень. Проте, йому стало відомо про наявність ухвали Подільського районного суду м. Києва, якою накладено арешт на 100% (сто) відсотків корпоративних прав ТОВ «Август-Україна» та відповідно заборонено вчиняти будь-які дії пов`язані з перереєстрацією даної юридичною особою. Згідно ухвали Подільського районного суду м. Києва від 05.09.2022 року у справі №758/7413/22 арешт, накладений Ухвалою Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/4123/22 від 08.06.2022 року в рамках кримінального провадження № 0000131 від 20.04.2022 року, на 100 % (сто) відсотків корпоративних прав ТОВ «Август-Україна» (), - скасований, а також скасовано заборону державним реєстраторам органів державної реєстрації, посадовим особам Міністерства Юстиції України, приватним та державним нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією, перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «Август-Україна» () (копія ухвали додається). Враховуючи наявність даної ухвали, здійснювалися дії щодо реєстрації корпоративних прав ТОВ «Август-Україна», що належать гр. України, ОСОБА_5 . Після реєстрації корпоративних прав ТОВ «Август-Україна» за ОСОБА_5 (що підтверджується Витягом з ЄДР станом на 13.09.2022 року), останній відчужив свої корпоративні права гр. України, ОСОБА_6 , що підтверджується Витягом з ЄДР станом на 19.09.2022 року. Згідно із Наказом № 158/к/тр від 16.09.2022 року «Про призначення на посаду ОСОБА_5 » (копія додається), гр. України ОСОБА_5 станом на момент подання даного клопотання є директором ТОВ «Август-Україна». Таким чином, вбачається, що і власником ТОВ «Август-Україна» і керівником ТОВ «Август-Україна» є громадяни України, а відтак, наразі немає достатніх підстав вважати, що вилучене та арештоване майно ТОВ «Август-Україна» відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а тому арешт має бути скасований. Наявний арешт на рахунках ТОВ «Август-Україна» перешкоджає здійсненню законної господарської діяльності Товариства, що несе негативні наслідки у вигляді недоотримання грошових надходжень від контрагентів по існуючим договорам. У подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки власником 100% корпоративних прав ТОВ «Август-Україна» є гр. України і керівником ТОВ «Август-Україна» також є гр. України, а також, враховуючи виключно позитивну поведінку ТОВ «Август-Україна» в аспекті надання значної допомоги Україні, вбачається, що відсутні підстави для продовження застосування такого заходу як арешт на майно, що належить ТОВ «Август-Україна», оскільки гроші, які перебувають на рахунках, не є ані знаряддям кримінального правопорушення, ані майном, здобутим у результаті його вчинення.

У судове засідання заявник не з`явився, подав до суду заяву, в якій підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду клопотання повідомленні належним чином та завчасно, їх не прибуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, строки розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000131, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Подільською окружною прокуратурою м. Києва.

Досудовим розслідуванням установлено, що на території м. Києва та Київської області зареєстровані та фактично знаходяться суб`єкти господарювання, які підконтрольні громадянам рф та рб, діяльність яких спрямована на фінансування російської військової агресії проти України, а саме, зокрема, ТОВ «Август-Україна» (), м. Київ, вул. Довнар- Запольського, 7-А, засновником якого є юридична особа рб - ЗАТ «АВГУСТ- БЄЛ», співзасновник є громадянин рф - ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 29.08.2022 року у справі №758/7250/22 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року та накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Август-Україна» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , відкритих в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК».

Оцінюючи обґрунтованість накладеного арешту під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не уповноважений виконувати відповідні функції апеляційного суду щодо перевірки законності та обґрунтованості рішень слідчого судді, однак зобов`язаний встановити наявність підстав для накладення арешту на майно під час вирішення цього питання.

Отже, доводи клопотання зводяться до того, що у накладенні арешту на рахунки відпала потреба.

Дослідивши доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;

- доведення, що арешт накладено необґрунтовано.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2, 9 ст. 100 КПК України речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, зобов`язана зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Питання про долю речових доказів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу. Таким чином, законодавчо визначений механізм періодичного перегляду необхідності збереження заходу забезпечення кримінального провадження із плином часу, а також його скасування при закритті кримінального провадження, що дозволяє запобігати потенційним зловживанням.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна з метою збереження речових доказів слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, під час вирішення питання про необґрунтованість накладеного арешту на майно як підставу для скасування арешту, слідчий суддя повинен встановити, чи були визначено та надано оцінку під час вирішення питання про арешт обставинам, вказаним у ч. 2 ст. 173 КПК України.

Зі змісту ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 29.08.2022 (справа № 758/7520/22) убачається, що у ході судового розгляду слідчий суддя врахував, що:

матеріали кримінального провадження №0000131 від 20.04.2022 року підтверджують факт можливого вчинення кримінального правопорушення;

надав оцінку наявності правової підстави для арешту майна;

постановою прокурора від 18.05.2022 року банківські рахунки, зокрема, ТОВ «Август-Україна» (), визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вониможутьбути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також зберегли на собі сліди його вчинення, а тому можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження (надавши оцінку відповідності банківських рахунків критеріям речового доказу, врахував можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні);

розумність та співрозмірність застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження завданням кримінального провадження та наслідкам для власників або володільців майна;

заборона щодо арешту майна, яке перебуває у власності добросовісного набувача, відповідно до абз. 2 ч. 10 ст. 170 КПК України, поширюється на всі випадки, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таким чином, посилання заявника на необґрунтованість накладеного слідчим суддею Подільського районного суду міста Києва арешту на вищевказане майно не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва надав оцінку наявності правової підстави для арешту майна, відповідності коштів на банківських рахунках критеріям речового доказу та врахував можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження завданням кримінального провадження та наслідкам для власників майна та інших осіб.

Проаналізувавши матеріали кримінального провадження №0000131 від 20.04.202, які долучені до клопотання та які підтверджують факт можливого вчинення кримінального правопорушення, оцінивши доводи клопотання та матеріали, подані заявником, врахувавши факт, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, в подальшому застосуванні арешту майна потреба не відпала, так як існують ризики, що скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до пошкодження, перетворення або відчуження цього майна, враховуючи що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, заявником не доведено, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба та/або арешт накладено необґрунтовано, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Август-Україна» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 29.08.2022 (справа № 7587250/22) у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, на грошові кошти ТОВ «Август-Україна» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках:

НОМЕР_1 ,

НОМЕР_2 ,

НОМЕР_3 ,

НОМЕР_4 ,

НОМЕР_5 ,

НОМЕР_6 ,

НОМЕР_7 ,

НОМЕР_8 ,

НОМЕР_9 ,

НОМЕР_10 ,

НОМЕР_11 ,

НОМЕР_12 ,

НОМЕР_13 ,

відкритих в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», який накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від 29 серпня 2022 року у справі №758/7250/22 на грошові кошти ТОВ «Август-Україна» (), у кримінальному провадженні № 0000131 від 20.04.2022 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде складено 01.11.2022.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1