Номер провадження:1-кп/521/1501/23
У Х В А Л А

12 травня 2023 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисників - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

у відкритому підготовчому судовому засіданні, проведеному в режимі відеоконференції, у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР 19.11.2022 року за № 0000535, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вказавши на ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України

Захисник ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, посилаючись на відсутність будь-яких ризиків, вказаних стороною обвинувачення. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або визначити розмір застави.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання, вказавши на те, що прокурор просив не застосувати, а продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який фактично судом не застосовувався, а був застосований слідчим суддею на стадії досудового розслідування. Таким чином, на думку захисника, суд не може продовжити запобіжний захід, який не застосовувався.

Обвинувачений підтримав позицію захисників.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали, що маються на цей час в розпорядженні, і не вирішуючи питання про винуватість ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з наявними матеріалами кримінального провадження ОСОБА_4 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, який передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 12 років.

Судом враховано, що обвинувачений раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має сім`ю, виховує неповнолітніх дітей.

Разом з тим, суд враховує тяжкість покарання, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 111-2 КК України, а також відсутність на утриманні у обвинуваченого осіб, які б потребували виключно його догляду чи піклування, а крім того зважає на те, що на цій стадії провадження судом не досліджувалися докази і не були допитані свідки сторони обвинувачення.

Тому суд вважає доведеними всі ризики, на які посилався прокурор.

Вагомість зазначених ризиків, а також наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж зазначений у клопотанні, не може запобігти ризикам, доведеним прокурором.

Слідчим суддею з`ясовано, що підозрюваний не має членів сім`ї, які не можуть залишатись без його нагляду, а його вік, стан здоров`я та сімейний стан не перешкоджають перебуванню в умовах слідчого ізолятора.

Таким чином, враховуючи доведені ризики, суд приходить до висновку, що на цій стадії кримінального провадження мірою запобіжного заходу, що забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, може бути тримання під вартою.

Суд не знаходить підстав для визначення розміру застави як альтернативного запобіжного засобу.

Що стосується заперечення захисника ОСОБА_7 на клопотання прокурора і посилання при цьому на рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 у справі № 1-28/2017, то судом враховується наступне.

Захисник висловив думку, що клопотання прокурора не може бути розглянуто і задоволено, оскільки у ньому викладено вимогу не про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а про його продовження. Захисник вважає, що у підготовчому судовому засіданні прокурор має подавати клопотання саме про застосування запобіжного заходу, оскільки починається нова стадія кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був застосований до ОСОБА_4 під час досудового розслідування.

Захисник вважає, що клопотання прокурора саме про продовження запобіжного заходу, а не його застосування, не відповідає вимогам законодавства і вступає у протиріччя з рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017 у справі № 1-28/2017.

Разом з тим, зміст вказаного рішення КСУ стосується не визначення вимог прокурора щодо застосування запобіжного заходу (фактично вже застосованого) або щодо його продовження. У рішенні КСУ йдеться про інше, а саме: запобіжний захід, який був визначений особі на стадії досудового розслідування, не може автоматично подовжуватися після передачі матеріалів кримінальної справи до суду загальної юрисдикції. Конституційний Суд України підтвердив, що після закінчення слідства особа має бути звільнена з-під варти, якщо обвинувачення не доведе підстав для подальшого тримання за ґратами, а суд не може продовжувати тримання під вартою за власною ініціативою без клопотання прокурора і має переглянути обґрунтованість застосування (продовження застосування) запобіжного заходу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був застосований до ОСОБА_4 на досудовому розслідуванні і діяв до цього часу. У підготовчому судовому засіданні запобіжний захід не був продовжений судом автоматично. Питання щодо доцільності продовження вже застосованого запобіжного заходу та підстави тримання обвинуваченого під вартою суд перевірив, керуючись зокрема принципами безсторонності суду та рівності сторін. Тому в даному випадку не має принципового значення, просить прокурор продовжити чи повторно застосувати до обвинуваченого тримання під вартою.

Суд вважає, що клопотання прокурора відповідає вимогам, встановленим КПК і подано у межах його повноважень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 194, 314-316 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити дію застосованого відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10.07.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1