Справа № 212/6877/23
У Х В А Л А

13 вересня 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання дізнавача СД ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні №0000353 від 10 вересня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

11 вересня 2023 року до слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищезазначене клопотання, у якому дізнавач просила накласти арешт на майно вилучене під час огляду місця події 10.09.2023, належне ОСОБА_5 , а саме риболовні сітки в кількості 3 штуки, а також рибу «карась» в кількості 51 штуки, рибу «судак» в кількості 1 штука, шляхом заборони їх відчуження, розпорядження та користування; дозволити зберігання речових доказів (арештованого майна): риболовної сітки в кількості 3 штуки, на території ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: вул. Шурупова будинок № 7 м. Кривого Рогу до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні, та/або скасування арешту; рибу «карась» в кількості 51 штуки та рибу «судак» в кількості 1 штука, передати на зберігання представнику потерпілого Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з таких підстав.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено зокрема: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Натомість, у клопотанні та доданих до нього документах маються розбіжності щодо кількості вилученого майна.

Зазначене об`єктивно позбавляє слідчого суддю можливості надання судження доцільності його арешту для досягнення дієвості кримінального провадження у відповідності до ч.1 ст.131 КПК України та унеможливлює доведення органом досудового розслідування того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та що може бути виконане завдання для виконання якого дізнавач звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню для усунення недоліків у строк 72 години.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Відділення поліції № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000353 від 10 вересня 2023 року, про арешт майна, - повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1