справа № 619/3735/21
провадження № 1-кс/619/580/23
Ухвала

Іменем України

13 липня 2023 року,

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі скаргу ОСОБА_4 на дії дізнавача та бездіяльність прокурора.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

10.07.2023 в системі «Електронний суд» ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, у якій просить: 1) поновити строки на оскарження постанови дізнавача від 21.07.2021; 2) скасувати постанову дізнавача від 21.07.2021; 3) витребувати матеріали справи (первісну заяву скаржника з додатками, клопотання про доручення доказів та самі докази скаржника); 4) зобов`язати розглянути заяву скаржника від 04.07.2023 щодо зміни кваліфікації злочину у відповідності до вчинено злочину; 5) зобов`язати процесуального керівника кримінального провадження розглянути його заяву від 22.05.2023 про залучення його у якості потерпілого. У обґрунтування скарги посилається на те, що він 04.07.2023 ознайомився із постановою дізнавача від 21.07.2021 про відмову у задоволенні заяви про залучення як потерпілого. Всі зауваження до цієї постанови він виклав у заяві від 04.07.2023 до процесуального керівника, яка була пере направлена з Харківської обласної прокуратури до Дергачівської окружної прокуратури, але ніяких рішень по цій заяві не прийнято, відповідь не надана. 22.05.2023 він звертався з заявою про зміну кваліфікації злочину та про залучення його як потерпілого, однак, заява не була розглянута у передбачений спосіб. 03.07.2023 слідчим суддею було відмовлено у задоволенні його скарги, при цьому, він неодноразово заявляв про відвід цьому слідчому судді.

У судове засідання ОСОБА_4 не з`явився, направивши в системі «Електронний суд» заяву про підтримання скарги та проведення судового засідання без його участі.

Прокурор у судовому засіданні проти скарги заперечувала повністю з тих підстав, що Дергачівської окружної прокуратури 05.06.2023 з Харківської обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_4 від 22.05.2023 щодо вирішення питання про залучення заявника до провадження в якості потерпілого, залучення до провадження малолітнього потерпілого, долучення вказаної заяви до матеріалів кримінального провадження та з інших питань. За результатами розгляду заяви 09.06.2023 заявнику надано відповідь за вихідним № 57-109-2081вих-23, у якій повідомлено про те, що постановою процесуального керівника матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 0000185 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 387 КК України № 0000186 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України об`єднані в одне провадження за № 0000185. Досудове розслідування кримінального провадження здійснює старший слідчий СВ відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , процесуальне керівництво здійснюється групою прокурорів. Старший групи прокурорів - прокурор Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 . Відповідно до вимог ст. 222 КПК України відомості щодо досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні відносяться до таємниці досудового розслідування. Такі відомості можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. З урахування зазначених положень законодавства повідомлено, що до відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУНП в Харківській області надходила заява ОСОБА_4 від 20.07.2021 щодо залучення в якості потерпілого у кримінальному провадженні №0000185 від 05.12.2020, долучення доказів та з інших питань. За результатами розгляду заяви постановою від 21.07.2021 дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 3 Харківського районного управління 2 поліції № З ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 відмовлено в задоволені вимог викладених у заяві. Вказану постанову скеровано на адресу ОСОБА_4 супровідним листом 27.07.2021 за вихідним №11150. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29.07.2021 у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача щодо відмови в розгляді заяви від 20.07.2021 та не наданні відповіді на заяву відмовлено. Враховуючи викладене, заява з приводу проведення слідчих дій, а також в частині вирішення питання щодо залучення ОСОБА_4 до провадження в якості потерпілого в межах досудового розслідування вже розглядались. Крім того повідомлено, що до відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУНП в Харківській області надходила заява ОСОБА_4 від 20.07.2021 щодо залучення в якості потерпілого у кримінальному провадженні № 0000186 від 05.12.2020, долучення доказів та з інших питань. За результатами розгляду заяви постановою від 21.07.2021 дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 відмовлено в задоволені вимог викладених у заяві. Вказану постанову скеровано на адресу ОСОБА_4 супровідним листом 30.07.2021 за вихідним №11513. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 30.07.2021 у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо не розгляду заяви від 20.07.2021 та не наданні відповіді на заяву відмовлено. Враховуючи викладене, заява ОСОБА_4 з приводу проведення слідчих дій, а також в частині вирішення питання щодо залучення ОСОБА_4 до провадження в якості потерпілого в межах досудового розслідування вже розглядалось. Також проінформовано, що оскільки вимоги викладені у заяві не відносяться до виключної компетенції процесуального керівника та матеріали кримінального провадження знаходяться у провадженні слідчого, який здійснює досудове розслідування, заяву ОСОБА_4 супровідним листом 09.06.2023 спрямовано до відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУНП в Харківській області за належністю за вихідним № 57-109-2079вих-23 для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Про результати розгляду вказаної заяви та прийняте рішення зобов`язано повідомити заявника у встановлений законом строк. Про направлення заяви окружною прокуратурою проінформовано заявника шляхом направлення супровідного листа на його адресу. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 03.07.2023 в задоволенні скарги на бездіяльність прокурора Дергачівської окружної прокуратури, як процесуального керівника по кримінальному провадженню № 0000185, яка полягає у нерозгляді його заяви від 22.05.2023 у тому числі про залучення його у якості потерпілого відмовлено. В ухвалі суду зокрема констатовано, що заява щодо залучення ОСОБА_4 в якості потерпілого в межах досудового розслідування вже розглядалася; є відповідна постанова дізнавача з цього питання, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 55 КПК України. Нова заява ОСОБА 4 з того питання від 22.05.2023 не вимагає обов`язкового винесення нової постанови; вона фактично зводиться до незгоди із постановою дізнавача. В подальшому до Дергачівської окружної прокуратури 07.07.2023 з Харківської обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_4 від 04.07.2023, щодо перевірки стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000185 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 387, ч. 1 ст. 383 КК України, відсторонення від виконання обов`язків прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 та з інших питань. За результатами розгляду заяви 11.07.2023 заявнику надано відповідь за вихідним № 57-109-2473вих-23/. Заявнику було відомо про винесення постанови дізнавача шляхом направлення таких постанов на адресу заявника та при постановленні ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 29.07.2021 в якій заначено, що згідно матеріалів кримінального провадження №0000185 від 05.12.2020 дізнавачем 21.07.2021 розглянуто заяву ОСОБА_4 від 20.07.2021 та прийнято постанову про відмову у задоволенні клопотання. ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні має статус заявника. Згідно до ст. 60 КПК України визначено, що заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати, досудове розслідування. Заявник має право: отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію, отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи; отримати інформацію про закінчення досудового розслідування. Одночасно з цим встановлено, що заявник звертався з заявами щодо зміни кваліфікації кримінального провадження на ч. 2 ст. 383 та ч. 3 ст. 387 КК України та зазначає це як підстави для нового розгляду заяв про визнання потерпілим у провадженні. Кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 383 та ч. 3 ст. 387 КК України, є злочинами проти правосуддя. Об`єктом злочину за 2 ст. 383 КК України є інтереси правосуддя у частині забезпечення процесуального порядку отримання доказів у кримінальній справі. Об`єктом злочину за 3 ст. 387 КК України є встановлений порядок здійснення правосуддя, а також нормальна діяльність органів дізнання, прокурора, слідчого в частині забезпечення таємниці слідства та конфіденційності іншої інформації, пов`язаної з виявленням та розкриттям злочинів і розслідуванням кримінальних справ.

Перевіривши матеріали скарги, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя дійшла висновку про часткове задоволення скарги, з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність і рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін та свобода в поданій ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності (ст. 7 КПК України).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Сектором дізнання ВП № 3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області проводилося дізнання кримінального провадження №0000185 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, правова кваліфікація якого у подальшому була змінена на ч. 1 ст. 387 КК України.

Постановою від 21.07.2021 дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 3 Харківського районного управління 2 поліції № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 відмовлено у залученні його в якості потерпілого на тій підставі, що на той час органом дізнання не встановлено факту самоправства щодо ОСОБА_4 .

Постановою процесуального керівника матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях №0000185 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 387 КК України та №0000186 від 05.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України об`єднані в одне провадження за № 0000185.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Проте, за змістом ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином КПК України допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Процесуальною підставою для прийняття такого рішення є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України. При цьому відповідні підстави визначені альтернативно, та згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.

Так, дізнання у кримінальному провадженні №0000185 від 05.12.2020 здійснювалося за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, а потім правова кваліфікація була змінена на ч. 1 ст. 387 КК України та об`єднане з кримінальним провадженням №0000186 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України та досудове розслідування здійснюється старшим слідчим СВ відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 .

У своїх заявах від 22.05.2023 та 04.07.2023 ОСОБА_4 просив залучити його у якості потерпілого до кримінального провадження №0000185, оскільки умисними неправдивими звинуваченнями йому завдана моральна шкода, при цьому, слідчим в рамках об`єднаного кримінального провадження, досудове розслідування якого здійснюється за ч. 1 ст. 383 та ч. 1 ст. 387 КК України, заява ОСОБА_4 щодо залучення його потерпілим не розглядалася та оцінка його доводам не надавалася з відповідним обґрунтуванням.

У зв`язку з чим, заява ОСОБА_4 в цій частині підлягає задоволенню.

В іншій частині скарга задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до пункту 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Павлюлінець проти України» від 6 вересня 2005 року суд повторює, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява № 37437/97). Таким чином, твердження скарги є несумісною ratione materiae з положеннями Конвенції і підлягає відхиленню відповідно до пунктів 3 та 4 статті 35 Конвенції.

Питання правильності кваліфікації вирішуються судом під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Вказане не суперечить суті права позивача на доступ до суду, переслідує легітимну мету офіційного фіксування здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій і прийнятих процесуальних рішень, а відповідне обмеження доступу до суду є пропорційним цій меті.

Отже скаржнику не належить право на порушення кримінальної справи проти певної особи, в тому числі і внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення злочину певною особою, а також у нього відсутнє право на реєстрацію повідомлення про злочин за бажаною ним кваліфікацією дій особи за диспозицією КК України, оскільки право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією скаржнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.

Положеннями ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Крім того, у разі наявності підстав, що обумовлюють зміну кваліфікації кримінального правопорушення на стадії досудового розслідування, остання може бути доповнена та/або змінена, що передбачено чинним КПК України.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що до повноважень слідчого судді не належить встановлення певної правової кваліфікації кримінального правопорушення та зобов`язання слідчого змінити правову кваліфікацію внесеного до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_7 від 17 червня 2020 року, згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Згідно з ч. 3 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст. 22, 26, 303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Скаргу ОСОБА_4 на дії дізнавача та бездіяльність прокурора задовольнити частково.

Скасувати постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 21.07.2021 в частині відмови у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000185 від 05.12.2020.

Зобов`язати слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 розглянути заяву ОСОБА_4 від 22.05.2023 в частину залучення у якості потерпілого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000185 від 05.12.2020, про що сповістити заявника у передбачений законом спосіб.

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвалу направити начальнику ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя ОСОБА_1