Справа № 702/373/23
Провадження № 1-кп/702/79/23
УХВАЛА

про часткове задоволення клопотання

про обрання запобіжного заходу

06.07.2023 м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання м. Монастирище клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001274 від 06.10.2022 про обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 - 1 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_7 ,

представник Уманського РС № 2 філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області не з`явився,

в с т а н о в и в :

В провадженні Монастирищенського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 286 - 1 КК України.

05.07.2023 на адресу суду надійшло клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

ОСОБА_3 18.04.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України та вручено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Розгляд вказаного клопотання судом призначено на 20.04.2023, однак ОСОБА_3 на судове засідання не з`явився, причин неявки не пояснив, а тому судом застосовано примусовий привід.

Щодо ОСОБА_3 21.04.2023 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 23.00 год до 05.00 год до 19.06.2023.

Обвинувальний акт щодо ОСОБА_3 скеровано на адресу Монастирищенського районного суду Черкаської області.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано обвинувачувати ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення є: дані зафіксовані у протоколі огляду місця події від 18.09.2022; дані протоколів допиту свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; дані протоколу допиту потеріплого ОСОБА_5 ; висновком судово-медичної експертизи №05-7-01/576 від 21.11.2022; висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного спяніння № 30; висновком судово автотехнічної експертизи №273/23-23 від 01.03.2023.

Метою застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_3 згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів прокуратури та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є: кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , зумовлене тяжкими наслідками, що виражаються у вигляді спричинення потерпілому, тілесних ушкоджень.

Підстави для застосування до ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу ніж нічний домашній арешт відсутні, тому що обставини кримінального провадження свідчать про те, що обвинувачений керуючи автомобілем, грубо ігноруючи вимоги законів, не дотримуючись правил дорожнього руху, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив злочин, внаслідок чого постраждала особа, при цьому залишив місце дорожньо-транспортної пригоди та не викликав ані медичних працівників, ані Національну поліцію.

Обвинувачений ОСОБА_3 , працює лісником обходу № 15 с. Попудня Монастирищенського комунального спеціалізованого лісогосподарського, та виконуючи свої службові обов`язки підтримує дружні відносини з особами, які також працюють у різних правоохоронних органах та органах державної влади, що свідчить про те, що ОСОБА_3 , для уникнення від кримінальної відповідальності може особисто або опосередковано негативно впливати на хід судового розгляду, може здійснювати психічний або фізичний вплив на свідків та потерпілого, які є його односельцями, з метою відмови від дачі показань, або дачі завідомо неправдивих показань, а також останній може перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином у будь-яких формах з метою ухилення від покарання; у разі визнання обвинуваченого ОСОБА_3 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому обвинувачується останній і призначення навіть мінімального покарання, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів прокуратури та суду.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також того, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на потерпілого, свідків виникла необхідність у обранні щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Із урахуванням ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виникли внаслідок дій ОСОБА_3 , жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як домашній арешт в нічний час доби не забезпечить належну поведінку обвинуваченого щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам.

Оцінюючи особу обвинуваченого, орган досудового розслідування приходить до висновку, що обвинувачений, працездатний, раніше не судимий. Характер та обставини вчиненого ним правопорушення характеризують його як особу, що не має достатніх моральних цінностей, схильну до вчинення кримінальних правопорушень.

Так, при визначенні запобіжного заходу ОСОБА_3 слід врахувати обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме грубе порушення прав людини, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Окрім цього, обвинувачений будучи позбавленим запобіжних заходів, що мають суттєвий вплив на нього, може вчинити інші кримінальні правопорушення, в т.ч. аналогічного характеру.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби зможе забезпечити належу процесуальну поведінку обвинуваченого та унеможливить спроби останнього ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення, суду.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, який має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просить застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з 22.00 год до 06.00 год, строком на 2 місяці.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: с. Попудня, Уманського району, Черкаської області, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілим ОСОБА_5 , та свідками ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав повністю, з підстав, зазначених у клопотанні, просив його задовольнити.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_5 та представник потерпілого ОСОБА_6 проти задоволення клопотання про прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту не заперечували.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу обвинуваченому, оскільки підстави та ризики зазначені у клопотанні носять декларативний характер. Ризики зазначені прокурором не підтверджені будь-якими доказами у справі. Твердження прокурора про те, що обвинувачений не з`явився на розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу до слідчого судді обумовлюється тим, що стороні захисту було відмовлено у проведенні судового засіданні в режимі відеоконференції, а безпосередня участь захисників під час розгляду даного клопотання була неможливою через територіальну віддаленість.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання, матеріали справи в розрізі вирішення даного клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 - 1 КК України.

Санкцією ч. 1 ст. 286 - 1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі змістом клопотанням, метою застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_3 , відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів прокуратури та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином, тобто наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, суд зазначає таке.

Ризик того, що ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років. Суд вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. При цьому тяжкість можливого покарання суд оцінює з урахуванням положень ч. 1 ст. 75 КК України та вважає, що дана обставина є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органів прокуратури та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Відтак суд вважає, що ризик переховування від прокуратури та суду є досить вірогідним та доведеним стороною обвинувачення.

Оцінюючи можливість впливу на потерпілого, свідків суд погоджується з доводами прокурора зазначеними у клопотанні та виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілим у кримінальному провадженні, а саме на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 352, 353 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Враховуючи, що свідки сторони обвинувачення та потерпілий не допитані судом, більшість свідків та потерпілих проживають у одному із обвинуваченим населеному пункті, ризик незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків та потерпілого з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень у цьому кримінальному провадженні існує.

Разом з тим, заявлений прокурором ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином носить абстрактний характер та жодних доказів на підтвердження факту його існування до суду не надано. З цих підстав, цей ризик не враховується судом при вирішенні питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Також не доведено стороною обвинувачення ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки відповідно до змісту клопотання обвинувачений раніше не судимий, відомостей щодо притягнення його до кримінальної відповідальності, наявності інших підозр відносно нього не має.

При цьому суд враховує визначені ст. 178 КПК України обставини, зокрема, наявність у обвинуваченого постійного місця проживання, належну процесуальну поведінку, наявність офіційного працевлаштуванню та вважає, що в світлі наведених вище фактичних даних ці обставини є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені ризики до малоймовірності, а відтак доходить висновку, що запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту на даному етапі судового розгляду є непропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.

При цьому прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не буде достатнім для запобіганню ризикам, передбаченим вище.

З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що стороною обвинувачення в супереч ч. 1 ст. 194 КПК України не доведено обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, для запобігання ризиків визнаних судом доведеним, а тому на підставі ч. 4 ст. 194 КПК України суд застосовує більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, з покладенням на обвинуваченого обов`язків необхідність яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу. Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак з огляду на наведені обставини, переконливість наявних ризиків переховуватись від суду та незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, суд вважає, що забезпечити належну поведінку обвинуваченого та запобігти вказаним ризикам може запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

При визначенні обсягу обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які необхідно покласти на обвинуваченого, суд вважає, що обов`язки, які були, визначені прокурором у клопотання про застосування запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, є достатніми для забезпечення належної поведінки ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 181,194, 350, 395 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: с. Попудня, Уманського району, Черкаської області, без дозволу прокурора або суду, за винятком отримання медичної допомоги;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування із потерпілим ОСОБА_5 , та свідками ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Повідомити обвинуваченому ОСОБА_3 письмово під розпис про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії покладених на обвинуваченого обов`язків до 06.09.2023.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити сторонам кримінального провадження.

Ухвала самостійному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1