Справа №295/8327/23
УХВАЛА

Іменем України

29.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участі володільця майна ОСОБА_3 ,

розглянувши внесене дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000088, зареєстрованого 25.06.2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, та погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 , клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач за погодженням із прокурором звернулася із указаним клопотанням, в якому послалася на те, що сектором дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000088 від 25.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 11.06.2021 о 10:40 год. невстановлена особа, яка користується банківською карткою № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами в сумі 2 305 грн., що належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим завдала останньому матеріальної шкоди на вказану суму.

Відповідно до протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 25.06.2021 встановлено, що 10.06.2021 на сайті «Violiti» діяв аукціон з продажу монет СССР Ювілейних у кількості 53 шт. За дані монети потерпілий запропонував суму 2 305 грн., 11.06.2021 о 9 год. 52 хв. останньому прийшло повідомлення від організатора аукціону про те, що він виграв, як він буде сплачувати та на яку адресу відправляти товар. Після чого, потерпілий ОСОБА_6 надав свої дані для відправки та запитав реквізити банківської карти, на яку потрібно перерахувати грошові кошти. Після того, як продавець надав потерпілому номер банківської картки, а саме № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , потерпілий 14.06.2021 через мобільний додаток ПриватБанк перерахував грошові кошти в сумі 2 305 грн. на банківську картку № НОМЕР_1 , однак товар не отримав та грошові кошти продавцем повернуто не було.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №31, 05.10.2018 ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 та після реєстрації шлюбу отримала прізвище ОСОБА_9 .

В ході виконання доручення встановлено, що банківський рахунок AT КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 належить гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Також встановлено, що в день зняття коштів з банківського рахунку AT КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 здійснювалося поповнення номеру телефону НОМЕР_2 . Перевіркою встановлено, що даний номер телефону належить гр. ОСОБА_3 , зазначена інформація відображається у особовій картці Державної міграційної служби України.

Здійснивши тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні AT КБ «Приват Банк», вилучено оптичний CD-R диск, на якому зазначена інформація по руху коштів ОСОБА_3 . В ході огляду предмету, а саме диску, встановлено о 16 год. 42 хв. 17.06.2021 місце зняття грошових коштів в банкоматі (CAZH2865), що розташований за адресою: м. Житомир, площа Житній Ринок, 1.

Виходячи з вищезазначених проведених слідчих дій, кримінальне провадження №0000088 направлено за територіальною підслідністю до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

За словами дізнавача, у ході проведення досудового розслідування кримінального провадження 23.06.2023 на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира було проведено обшук у домоволодіння ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:

- банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_3 з надписом «Універсальна»;

- скретч-карту мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_4 та надписами PIN1 1111 PUK1 НОМЕР_5 ;

- скретч-карту мобільного оператора «Лайфссел» з номером НОМЕР_6 та наявним надписом № НОМЕР_7 ;

- скретч-карту мобільного оператора «Лайфссел» з номером НОМЕР_8 та надписами PIN1 6366 PUK1 НОМЕР_9 .

Посилаючись на положення ст.ст. 98, 170 КПК України, завдання арешту майна, дізнавач за погодженням із прокурором просить з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на згадані банківську та скетч картки, а також заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаними речами будь-яким особам без дозволу слідчого та/або прокурора.

Дізнавач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_3 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з рядом процесуальних порушень. Свої доводи ОСОБА_3 виклала у письмових запереченнях на клопотання, які долучені до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення володільця майна, вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як вбачається із витягу з ЄРДР, в рамках кримінального провадження №0000088 підрозділом дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування за фактом заволодіння шахрайським шляхом невстановленою особою, яка користується банківською карткою № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , грошовими коштами в сумі 2 305 грн., що належать ОСОБА_6 , із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 20.06.2023 року надано дізнавачам групи дізнавачів СД Житомирського РУП ГУНП по кримінальному провадженню № 0000088 від 25.06.2021 дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, а також відшукування та вилучення речей, а саме: комп`ютерів, ноутбуків, планшетів, мобільних телефонів, жорстких дисків, банківських карток, сім-карток, чорнових записів, предметів і документів, інших речей, які мають значення по вказаному кримінальному провадженню, які здобуті незаконним шляхом та можуть бути використані як доказ кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 від 23.06.2023 року банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_3 з надписом «Універсальна», скретч-карту мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_4 та надписами PIN1 1111 PUK1 НОМЕР_5 , скретч-карту мобільного оператора «Лайфссел» з номером НОМЕР_6 та наявним надписом № НОМЕР_7 , скретч-карту мобільного оператора «Лайфссел» з номером НОМЕР_8 та надписами PIN1 6366 PUK1 НОМЕР_9 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №00000 88 від 25.06.2021.

Відповідно до положень ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися, зокрема, під час обшуку, огляду.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 132, 173 КПК України, повинен врахувати, зокрема, існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, котра може бути підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого (дізнавача), який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Частиною 1 ст. 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення не було доведено, що вилучені банківська картка та скретч-карти відповідають наведеним у статті 98 КПК України критеріям речового доказу, а саме є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі були об`єктом кримінально протиправних дій чи набуті кримінально протиправним шляхом. У змісті клопотанні не наведені обґрунтовані доводи та до клопотання не долучені документи, які б свідчили про можливість використання згаданих банківської картки та скретч-карт як доказів у кримінальному провадженні №0000088.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Частиною третьою статті 173 КПК України передбачено, що відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 168-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1