Провадження № 1-кс/686/5565/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР на підставі поданої ним заяви від 14.04.2023 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України службовими особами служби у справах дітей Хмельницької міської ради.

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 вказує, що 14.04.2023 він звернувся до ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Ознаки кримінального правопорушення особа, яка подала скаргу вбачає у тому , що службові особи служби у справах дітей Хмельницької міської ради склали завідомо неправдивий офіційний документ стосовно обстеження умов проживання доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,зазначивши, що умови проживання є задовільними, оскільки у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 відсутні будь-які дитячі меблі, іграшки книжки, окрім ліжка і холодильника, а колишня дружина ОСОБА_5 разом із донькою за його відомостями проживає протягом шести місяців за іншою адресою, яку втаємничує.

Проте,відомості за заявою ОСОБА_3 не внесені до ЄРДР.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Під час підготовки до розгляду скарги установлено, що її матеріали містять докази звернення до правоохоронного органу та копії матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 , зареєстровані в ЄО за №6279 20.04.2023.

Позиції учасників провадження.

У судовому засіданні ОСОБА_3 подану скаргу підтримав, наполягав на зобов`язанні внесення відомостей до ЄРДР.

Представник органу досудового розслідування, бездіяльність слідчого якого є предметом оскарження в судове засідання не з`явився.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу дійшов такого висновку.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі - Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

У порядку судового контролю за поданою відповідно до ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги ОСОБА_3 звернувся до ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Ознаки кримінального правопорушення вбачає у тому, що службові особи служби у справах дітей Хмельницької міської ради склали завідомо неправдивий офіційний документ стосовно обстеження умов проживання доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,зазначивши, що умови проживання є задовільними, оскільки у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 відсутні будь-які дитячі меблі, іграшки книжки, окрім ліжка і холодильника, а колишня дружина ОСОБА_5 разом із донькою за його відомостями проживає протягом шести місяців за іншою адресою, яку втаємничує.

З приводу заборони ОСОБА_3 колишньою дружиною спілкуватися з дитиною, у Хмельницькому міськрайонному суді розглядається цивільна справа про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною.

11.04.2023 близько 13 год. 45 хв. ОСОБА_3 згідно із довідкою ФОП ОСОБА_7 на підставі наданих документів про право власності здійснив аварійне відкриття квартири АДРЕСА_2 та зафіксував на відеозапис стан квартири та факт проживання у ній його тещі.

У подальшому на підставі заяви ОСОБА_3 про перевірку цільового витрачання аліментів, 30.05.2023 було проведене у присутності матері ОСОБА_5 інспекційне відвідування щодо цільового використання аліментів на дитину ОСОБА_4 за адресою її реєстрації у АДРЕСА_1 , за результатом чого складений акт від 01.06.2023.

Згідно із цим актом під час інспекційного відвідування встановлено , що одержувач аліментів забезпечує базові індивідуальні потреби дитини )дівчинка забезпечена харчуванням, необхідними ліками у разі потреби, одягом та взуттям відповідно до сезону, комп`ютерною технікою та іншими засобами для розвитку та навчання дитини відповідно до її віку.

Проте, ОСОБА_3 із цим не погоджується та вважає, що з урахуванням зафіксованого ним стану квартири 11.04.2023 під час якого не було видно іграшок, дитячих речей, книжок, цей висновок є завідомо недостовірним та складеним 01.06.2023 без фактичного відвідування місця реєстрації дитини та її проживання.

При цьому ОСОБА_3 наголошує, що у нього теж було проведено інспекційне відвідування та за його місцем проживання службові особи служби у справах дітей ретельно перевіряли стан його житлового приміщення та умови проживання і у зв`язку із цим не могли скласти зазначений висновок про задовільні умови проживання його дитини з урахуванням встановленого ним стану квартири, де зареєстрована його донька.

А тому стверджує про ознаки кримінального правопорушення у діях службових осіб, які його склали.

Згідно із повідомленням від 16.05.2023 №2445/121/119/04-2023 за підписом заступника начальника ОСОБА_8 долучене відомості до ЄРДР не внесені у зв`язку із відсутністю доказів вчинення кримінального правопорушення.

Отже,відомості до ЄРДР за цією заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені.

Здійснюючи повноваження із судового контролю щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя, про що зазначено у наведеному вище висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, зокрема вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Досліджені матеріали свідчать про відсутність підстав ініціювати кримінальне провадження за описаних у заяві ОСОБА_3 датованої 14.04.2023 та викладених вище обставин, оскільки указані у цій заяві обставини не підтверджують ознак вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із Порядком здійснення органами опіки та піклування контролю за цільовим витрачанням аліментів на дитину, затвердженим Наказом Міністерства соціальної політики України

15 листопада 2018 року № 1713, інспекційне відвідування проводиться впродовж 30 календарних днів з дати надходження заяви платника аліментів.

Відповідно до п.5 цього Порядку одержувач аліментів обов`язково інформується про проведення інспекційного відвідування шляхом надсилання рекомендованого листа з повідомленням про вручення не пізніше ніж за 7 календарних днів до запланованого дня його проведення з подальшим узгодженням дати та часу візиту засобами телефонного та/або електронного зв`язку (за можливості).

Згідно із ч.3 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.

На підставі ч.6 ст.29 ЦК України фізична особа може мати кілька місць проживання.

З наданих матеріалів слідує, що ОСОБА_3 перебував у квартирі за його відомостями 11.04.2023, а інспекційне відвідування проведене 30.05.2023.

Аргументи особи, яка подала скаргу про те, що інспекційне відвідування фактично не проводилося, не можуть бути взяті до уваги, оскільки ґрунтуються на припущеннях.

Згідно із довідкою, складеною дільничним офіцером поліції СДОП ВП ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 за результатом проведення перевірки за завою ОСОБА_3 , опитана начальник відділу опіки і піклування повідомила, що дійсно було проведене обстеження умов проживання ОСОБА_4 , умови були задовільні, а також додала, що нової адреси проживання ОСОБА_3 і ОСОБА_5 повідомлено не було.

При цьому відсутні відомості, що станом на час його проведення дитячі речі, книги чи комп`ютер були відсутні у помешканні за реєстрацією проживання дитини, про інспекційне відвідування якого попереджалась її мати.

Разом із цим, положення цивільного законодавства не зобов`язують особу проживати виключно за зареєстрованим місцем проживання.

Скарга і заява про вчинення кримінального правопорушення не містять відомостей про те, що під час інспекційного відвідування за твердженням ОСОБА_3 до його умов проживання у працівників служби у справах дітей було прискіпливіше відношення, ніж до умов проживання за адресою реєстрації його колишньої дружини.

А тому обґрунтованих відомостей про виконання об`єктивної сторони кримінального правопорушення, ознак суб`єктивної сторони, не містить ні скарга, ні заява про вчинення кримінального правопорушення.

Доводи скарги про те, що ОСОБА_3 невідомо, де натепер проживає його колишня дружина та дитина, не свідчать про вчинення кримінального правопорушення працівниками служби у справах дітей.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження за відсутності належних на те підстав та відсутності ознак, доказів вчинення кримінального правопорушення не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ніж зазначена у ст.2 КПК України

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР за поданою ОСОБА_3 заявою про вчинення кримінального правопорушення.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1