1Справа № 335/7740/20 1-кс/335/1507/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника, який приймає участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, ОСОБА_3 , розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023), -

ВСТАНОВИВ:

14.06.2023 ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023).

В обґрунтування заяви про відвід зазначено, що у провадженні слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 перебуває клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023).

Суддя ОСОБА_4 для розгляду вказаного клопотання була визначена у порушення вимог ст. 35 КПК України, оскільки вказане клопотання було передано судді ОСОБА_4 відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду, а не шляхом визначення судді автоматизованою системою документообігу суду.

Крім того, суддя ОСОБА_4 раніше вже приймала рішення за наслідками розгляду клопотань зі схожими вимогами в рамках вказаного кримінального провадження, а відтак вона вже сформувала свою думку, що може завадити їй прийняти справедливе рішення.

Також, суддя ОСОБА_4 відмовляла заявнику у відкритті провадження за його скаргами, та вказані рішення були скасовані постановами Запорізького апеляційного суду.

До того ж, при розгляді його клопотань та скарг суддя ОСОБА_4 не призначала йому захисника.

26.06.2023 на адресу суду надійшли додаткові пояснення ОСОБА_3 .

У судовому засіданні ОСОБА_3 заяву підтримав та просив її задовольнити з підстав, викладених у ній. Зокрема, зазначив, що при визначенні слідчого судді ОСОБА_4 для розгляду його клопотання було порушено порядок автоматизованого розподілу справ між суддями. Також, у нього є сумніви щодо об`єктивності судді ОСОБА_4 , виходячи із рішень, які вона приймала за наслідками розгляду його скарг та клопотань в рамках кримінального провадження № 0000006.

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 , якій заявлено відвід, у судове засідання не з`явилась, подала заяву у якій просила здійснювати розгляд заяви про відвід за її відсутності.

Заслухавши заявника, розглянувши заяву про відвід слідчого судді, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивований.

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні визначені ст. 75 КПК України.

Відповідно до п.п. 4, 5, ч. 1 ст. 75 КПК України, на які посилається ОСОБА_3 слідчий суддя не має право брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У своїй заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 заявник посилається на те, що під час розподілу між суддями його клопотання про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023), було порушено порядок автоматизованого розподілу справ між суддями, оскільки вказане клопотання було передання слідчому судді ОСОБА_4 протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду, а не шляхом визначення судді автоматизованою системою документообігу суду. До того ж, раніше слідчим суддею у вказаному кримінальному провадженні був слідчий суддя ОСОБА_5 , якому і повинно було передано клопотання для розгляду у порядку передачі справи раніше визначеному складу суду.

Відповідно до ч. ч. 2, 12 ст. 35 КПК України, матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Засади використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя (далі Засади) визначають порядок використання автоматизованої системи документообігу у суді, який забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням навантаження кожного судді.

Відповідно до п. 2.2 Засад, у суді використовується, у тому числі розподіл судових справ шляхом передачі справи раніше визначеному у судовій справі судді.

Абзацами 1, 4 п. 2.4.9. Засад визначено, що клопотання (скарга), подане в межах кримінального провадження, передається на розгляд слідчому судді, визначеному в порядку автоматизованого розподілу. Усі наступні клопотання (скарги), подані в межах цього ж кримінального провадження, передаються цьому ж слідчому судді, як раніше визначеному шляхом використання функцій АСДС «поєднання обліково-статистичних карток».

У разі, коли за наслідками автоматизованого розподілу та повторного автоматизованого розподілу клопотань (скарг) визначено більше двох слідчих суддів в межах одного і того самого кримінального провадження, усі наступні клопотання (скарги) в межах цього кримінального провадження розподіляються в порядку хронології визначення таких слідчих суддів з урахуванням їх наявності на робочому місці.

Згідно п. 2.4.11 Засад у разі відсутності слідчого судді та у період, який передує обставинам його відсутності, з урахуванням вимог Типового Положення АСДС, судові справи з індексом «КС» розподіляються на інших суддів відповідно до п. 2.4.9 цих Засад.

Судом встановлено, що у кримінальному провадженні № 0000006, в порядку автоматизованого розподілу було визначено першим слідчим суддею слідчого суддю ОСОБА_5 , а відтак усі клопотання та скарги, подані в межах вказаного кримінального провадження, передаються на його розгляд.

Разом з тим, слідчого суддю ОСОБА_5 було відведено від розгляду деяких скарг, поданих в межах кримінального провадження № 0000006, та за наслідками повторного автоматизованого розподілу скарг, для їх розгляду було визначено слідчих суддів ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та інших, при цьому за хронологією першим слідчим суддею за ОСОБА_5 було визначено слідчого суддю ОСОБА_4 .

Отже, судом встановлено, що клопотання (скарги) подані у рамках кримінального провадження № 0000006 передаються на розгляд слідчому судді ОСОБА_5 , як раніше визначеному слідчому судді, шляхом використання функцій АСДС «поєднання обліково-статистичних карток», а у разі його відсутності на робочому місці та у період, який передує обставинам його відсутності, слідчому судді ОСОБА_4 , яка за наслідками повторного автоматизованого розподілу скарг, поданих в рамках кримінального провадження № 0000006, була визначена першою після судді ОСОБА_5 .

Судом встановлено, що клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023) надійшло до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя 12.06.2023, та було передано у провадження слідчого судді ОСОБА_4 , яка є слідчим суддею у кримінальному провадженні № 0000006, відповідно до п.п. 2.4.9, 2.4.11 Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, оскільки на слідчого суддю ОСОБА_7 в цей день не розподілялись справи з індексом «КС», у зв`язку із тим, що це був період, який передув його відсутності на робочому місці, а саме період перед відпусткою судді.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить до висновку, що доводи ОСОБА_3 з приводу того, що слідчий суддя ОСОБА_4 для розгляду його клопотання про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, була визначена з порушенням вимог автоматизованого розподілу справ, не знайшли свого підтвердження.

Аналізуючи інші доводи заяви ОСОБА_3 , які на його думку є підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду його клопотання про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006, то суд вважає їх необґрунтованими, оскільки заявником не доведено наявність обставин, які би викликали сумніви в неупередженості слідчого судді.

Вказані доводи заяви зводяться до надання ОСОБА_3 оцінки рішенням слідчого судді ОСОБА_4 , які прийняті у ході розгляду скарг і клопотань в рамках кримінального провадження № 0000006, та незгоди із вказаними рішеннями, та процесуальними діями слідчого судді ОСОБА_4 .

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому. відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Перевіривши доводи ОСОБА_3 з приводу упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , суд доходить до висновку, що вони не підтверджені належними і допустимими доказами, а є лише суб`єктивною думкою заявника.

За таких обставин, у ході судового розгляду заяви про відвід не встановлено існування обставин, які б виключали участь слідчого судді в розгляді клопотання заявника, тому заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши доводи заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 та надані в судовому засіданні обґрунтування такого відводу, суд доходить до висновку, що заявлений відвід ґрунтується виключно на суб`єктивних переконаннях та припущеннях ОСОБА_3 , не містить конкретних підстав для відводу слідчого судді, а тому заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 від розгляду клопотання ОСОБА_3 про встановлення строку для здійснення окремих процесуальних або слідчих дій у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 (справа № 335/7740/20, провадження № 1-кс/335/1472/2023), залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Вступна та резолютивна частини ухвали виготовлені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 29.06.2023.

Повний текст ухвали складено 30 червня 2023 року.

Суддя: ОСОБА_1