Справа №:755/8327/22
Провадження №: 1-кп/755/246/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" червня 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Веприн, Радомишльського р-ну, Житомирської обл., громадянина України, з середньою освітою, непрацюючої, незаміжньої, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимої 08 квітня 2021 року вироком Ірпінського міського суду Київської області за ч. 2 ст. 15 і ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, із застосуванням ст.75 КК України, з випробуванням та встановленим іспитовим строком на 2 роки, у кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002093 від 29 липня 2022 року, - у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої - адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 13 квітня 2023 року ОСОБА_4 оголошено у розшук, а судове провадження зупинено до її розшуку для розгляду клопотання про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2023 року судове провадження у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002093 від 29 липня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, було відновлено у зв`язку з затриманням ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотанням про обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді триманні під вартою, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, які дають підстави вважати, що остання може продовжувати злочинну діяльність, будучи обізнаною з покаранням за вчинене нею кримінальне правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення; більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не зможуть забезпечити належну поведінку обвинуваченої.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 категорично заперечував щодо обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що недоведені прокурором ризики необґрунтовані. Обвинувачена не має наміру переховуватись від суду, тому просив застосувати до останньої запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Обвинувачена ОСОБА_4 повністю підтримала позицію свого захисника. Пояснила, що вона довгий час хворіла та знаходилась у лікарні. Вона не знала, що її шукають на не мала наміру ухилятись від суду.

Обговоривши у судовому засіданні клопотання прокурора, вислухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до наступного.

Розглядаючи клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу та визначення його виду, суд враховує вимоги кримінального процесуального законодавства України та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Водночас ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачуються, відповідно до вимог ст.12 КК України, у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі.

Також, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, оцінивши у сукупності всі обставини, зокрема, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою ОСОБА_4 кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я обвинуваченої, міцність соціальних зав`язків та її майновий стан, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачуються, будучи достовірно повідомленою про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про отримання судових повісток, вона ухилялась від явок до суду, жодного разу не надала суду доказів про поважність причин неявки в судові засідання, згідно рапортів працівників поліції змінила місце проживання, внаслідок чого була оголошена у розшук, та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, враховуючи справжні інтереси суспільства та конкретні обставини кримінального провадження, - суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої, а тому суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора та про необхідність обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту обрання запобіжного заходу з визначенням застави у розмірі - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 та виконання нею, покладених процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 314, 199, 369-372, 376, 395 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , - 60 днів з моменту фактичного затримання обвинуваченої, а саме з 15 червня 2023 року до 13 серпня 2023 року (включно).

Одночасно визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самою обвинуваченою так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві: Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: № UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Дніпровського районного суду міста Києва та Дніпровської окружної прокуратури міста Києва.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинувачену обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в м. Києві коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та головуючого суддю Дніпровського районного суду міста Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі невиконання обвинуваченою покладених на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1