УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене прокурором Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000475 від 30.11.2022,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене прокурором Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що cлідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000475, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.11.2022, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України, а також за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 2 ст. 111 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що на території України зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПІРІТС ГРУП». Основний напрямок діяльності вказаного підприємства є виробництво та реалізація лікеро-горілчаної продукції на території України. Згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та індивідуальних підприємців Міністерства юстиції України ТОВ «ГЛОБАЛ СПІРІТС ГРУП» зареєстровано 04.01.2019 за адресою: місто Київ, вулиця Польова, 24 кіпрською компанією ГЛОБАЛ СПІРІТС АМГ ЄВРОПА ЛТД. Разом з тим, Кіпрська AMG-77 Investment Ltd володіє також іншими кіпрськими компаніями Oxford AMG-77 Ltd та MSD Marketing System Distribution Ltd під контролем яких знаходились компанії, що ліцензували випуск горілчаних виробів на території рф, а саме ООО "Родник и К" - є частиною Global Spirits russia (у 2022 змінила назву на Традиції успіху), володіє ТМ Шустовъ і Мороша; ООО "Торговый дом "Мегаполис" - дистриб`юторська компанія, є частиною Global Spirits russia/Традиції успіху; ООО "Русский Север" - юридична особа заводу у Вологді, до квітня 2022 власники - Oxford AMG-77 Ltd????(99%) та Торговельний Дім "Мегаполіс" (1%); АО "Феодосийский завод коньяков и вин" -входить до активів Global Spirits у рф. Усі ці компанії відповідали за виробництво та дистрибуцію алкогольних напоїв Global Spirits у рф після 2014 року. 01.12.2016 холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) вийшов зі складу акціонерів компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) и 100% акціонером компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) стала компанія «MSD Marketing System Distribution Limited». Дана інформация підтверджується із Cyprus Registrar of Companies. Таким чином, з 01.12.2016 ООО «РОДНИК И К» (рф) не входить в склад холдинга Global Spirits, а знаходиться у власності компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), якою володіє компанія «MSD Marketing System Distribution Limited», кінцевим бенефіціарним власником якої є громадянин України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім цього, до 2016 року холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) володів 100% статутного капіталу компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), яка в свою чергу володіла 99% статутного капіталу ООО «Русский Север» (рф). 01.12.2016 холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) вийшов із складу акціонерів компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) і 100% акціонером компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) стала компанія «MSD Marketing System Distribution Limited». Дана інформація підтверджується із Cyprus Registrar of Companies. Таким чином, з 01.12.2016 ООО «Русский Север» (рф) не входить в склад холдинга Global Spirits, а знаходиться у власності компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), якою володіє компанія «MSD Marketing System Distribution Limited», кінцевим бенефіціаром якої є гр. України та Держави Ізраїль ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тобто, кінцевим бенефіціаром ООО «Русский Север» є ОСОБА_11 . Аналогічна структура власності була і в ООО «Стандарт качества», в якої до 13.04.2022 кінцевим бенефіціаром був ОСОБА_11 24 лютого 2022 року о 05 годині Президент Російської Федерації оголосив про рішення розпочати військову операцію в Україні. У подальшому Збройними силами РФ, які діяли за наказом керівництва РФ і ЗС РФ, здійснено пуск крилатих та балістичних ракет по аеродромам, військовим штабам і складам ЗС України, а також підрозділами ЗС та інших військових формувань РФ здійснено вторгнення на територію суверенної держави Україна. 24 лютого 2022 року Указом Президента України ОСОБА_12 №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому було продовжено. Після розпочатої війни рф проти України, починаючи з 24.02.2022, ОСОБА_8 будучи громадянином України та фактичним власником російських підприємств, перебуваючи у невстановленому місці, вирішив за допомогою офшорних Кіпрських компаній перереєструвати свої російські підприємства на підставних осіб на території рф, з метою продовження ведення бізнесу та отримання прибутку на території держави-агресора. При цьому, при перереєстрації активів на підставних осіб та маскуванні ведення господарської діяльності на території рф ОСОБА_8 усвідомлював, що ведення такої господарської діяльності можливе лише у взаємодії з державою агресором, шляхом сплати податків, реалізації товарів на її території та надання іншої допомоги. У зв`язку з наведеним, у вказаний період у нього виник умисел на допомогу державі агресору (пособництво), з метою завдання шкоди Україні шляхом передачі матеріальних ресурсів та активів представникам держави-агресора. Для вчинення вказаного злочину, ОСОБА_8 залучив довірену особу ОСОБА_4 , який будучи обізнаним про настання негативних наслідків через ведення бізнесу з державою-агресором, діючи умисно, вступивши у попередню змову з ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_9 , у період починаючи з 2022 року, виконуючи доручення ОСОБА_13 , організував роботу підприємства, одне з яких OOO "Agromir Adas" по виготовленню та збуту спиртовмісних напоїв, обладнання та сировини для його фасування та виготовлення, з метою подальшого продажу на російський завод виробник ООО «РОДНИК И К». У подальшому, ОСОБА_4 , спільно із ОСОБА_8 , маючи умисел на допомогу державі агресору, з метою завдання шкоди Україні шляхом передачі матеріальних ресурсів та інших активів представникам держави-агресора, у період починаючи з 2022 налагодив роботу підприємств, одне з яких OOO "Agromir Adas" та організував збут товарів призначених для виготовлення та продажу спиртовмісних напоїв, постачаючи їх на завод ООО «РОДНИК И К». Тож, забезпечуючи підконтрольний ОСОБА_14 завод ООО «РОДНИК И К» сировиною для виготовлення спиртовмісних напоїв, обладнанням для його фасування, тощо, упродовж 2022 року підприємство ООО «РОДНИК И К» здійснюючи свою діяльність сплатило до бюджету рф податки на загальну суму понад 1 541 000 000 рублів, чим передали матеріальні ресурси та активи країні агресору, достеменно розуміючи, що з цих податків формується військовий бюджет країни агресора, який використовується у збройній агресії проти України. Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у пособництві державі-агресору за попередньою змовою групою осіб, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України. Зазначається, що 13.06.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Запоріжжя, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України. Вказано, що 15.06.2023 до підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києві від 15.06.2023 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 56 діб, до 13 год. 19 хв. 10.08.2023. В подальшому, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 09.08.2023 підозрюваному ОСОБА_4 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у межах строку досудового розслідування, до 24 год. 00 хв. 11.09.2023. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. Підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , полягає у вчиненні за попередньою змовою групу осіб умисних дій, спрямованих на допомогу державі-агресору (пособництво), з метою завдання шкоди Україні шляхом: добровільного збору, підготовки та/або передачі матеріальних ресурсів чи інших активів представникам держави-агресора. Враховуючи вищевказані обставини, підозрюваний може уникати від відповідальності на території України, за інкриміноване йому кримінальне правопорушення (злочин), за який вразі доведеності вини передбачено реальне покарання від 10 до 12 років позбавлення волі. На даний час є необхідність у продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 оскільки є достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зі спливом часу вказані ризики не зменшилися та, на даний час, продовжують існувати. Наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПУ України підтверджується тим, що враховуючи те, що ОСОБА_4 ретельно приховував свою злочинну діяльність, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину з прямим умислом, усвідомлював суспільну небезпеку вчиненого діяння та не бажав його викриття правоохоронними органами, у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що він може переховуватися від органу досудового розслідування усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 12 років. При цьому, вік підозрюваного ОСОБА_4 , його соціальні зв`язки, майновий стан та стан здоров`я дозволяють останньому переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що унеможливить проведення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні та судового розгляду. Наявність ризику, передбаченого п. 2 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме, перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_4 може знищити докази своєї злочинної діяльності, зокрема, фінансово-господарські документи, печатки, чорнову документацію та будь які інші речі, які підтверджують факт вчинення ним злочину передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України; Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення, в якому він на даний час підозрюється, може у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Враховуючи те, що в ході проведення обшуків були залучені поняті та підозрюваному надані копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, на переконання сторони обвинувачення підозрюваний може незаконно впливати на зазначених свідків з метою зміни показів останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду; Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином. Так, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 є лише ланкою добре налагодженої злочинної схеми щодо надання допомоги державі-агресору (пособництво) та збройним формуванням, з метою завдання шкоди Україні, будучи усвідомленим про наявні шляхи передачі матеріальних ресурсів чи інших активів представникам держави-агресора та збройним формуванням, перебуваючи на свободі останній може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників, зокрема організаторів злочинної діяльності. Крім того, як слідує зі змісту клопотання, серед оточення підозрюваного ОСОБА_4 , є невстановлені учасники злочину, яких він може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб, а тому підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Дана спроба у підозрюваного увесь час виникає шляхом аналізу його поведінки, зафіксованої під час проведення слідчих (розшукових) дій та проявляється у сукупності заходів, спрямованих на уникнення кримінальної відповідальності. Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаного злочину. Ураховуючи вищевикладене, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому останньому необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, зазначених у клопотанні, наполягав на його задоволенні, додатково зазначив, що на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 06.09.2023 р. строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до 11.11.2023 року, а тому просить продовжити тримання підозрюваного під вартою у межах строків досудового розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання слідчого, зазначивши, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, є необґрунтованою, а ризики, про які зазначає слідчий у поданому клопотанні, не доведеними. Захисник підозрюваного зазначив, що в матеріалах провадження відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б вказували на причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Підозрюваний перебуває у зареєстрованому шлюбі, від якого дітей не має, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_2 , де проживав з дружиною, має також зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , на теперішній час офіційно не працевлаштований, однак раніше був працевлаштований у компанії Глобал Спіріт, та підтримував спілкування із співробітниками даної компанії задля можливого працевлаштування у майбутньому. У своїй промові захисник підозрюваного посилався на те, що на адреси компаній, які фігурують в матеріалах кримінального провадження, були направлені адвокатські запити з метою підтвердження тих обставин, що ці компанії не здійснюють господарської діяльності на території Російської Федерації, та захистом були отримані відповіді, на підтвердження цих обставин, які захисник просив долучити до матеріалів провадження, які судом були долучені та досліджені в судовому засіданні. У зв`язку із викладеним, сторона захисту підозрюваного просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого, а у випадку його задоволення, визначити розмір застави відносно підозрюваного, необхідний і достатній для забезпечення його належної процесуальної поведінки, у приблизному розмірі 800 000 грн., яку зможе зібрати родина підозрюваного.

Дослідивши клопотання слідчого про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1- 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що у провадженні Слідчого управління ГУ СБУ у м. Києві та Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000475 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 110-2, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України /а. с. 9-10/.

12.06.2023 р. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення було затримано ОСОБА_4 /а. с. 125-127/.

13.06.2023 р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, а саме у пособництві державі-агресору, вчинене за попередньою змовою групою осіб /а. с. 134-139/.

15.06.2023 р. відносно підозрюваного ОСОБА_4 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави /а. с. 140-141/.

09.08.2023 р. на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_4 було продовжено тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, до 11.09.2023 р. 24 год. 00 хв. /а. с. 142/.

06.09.2023 р. відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва були продовжені строки досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000475 за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 до п`яти місяців, тобто до 11.11.2023 р.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: постанова про об`єднання матеріалів досудового розслідування від 11.06.2023 р., постанова про умовну ідентифікацію осіб від 11.06.2023 р., рапорт про виявлення кримінального правопорушення від 17.05.2023 р., повідомлення про виявлене кримінальне правопорушення від 29.11.2022 р., інформація щодо виконання доручення від 06.12.2022 р., інформація щодо виконання доручення від 12.05.2023 р., протокол про результати негласної слідчої (розшукової) дії від 22.05.2023 р. з додатками, протокол про результати негласної слідчої (розшукової) дії від 21.03.2023 р. з додатками, особова картка на ОСОБА_4 , протокол обшуку від 12.06.2023 р., протокол огляду сайту від 31.05.2023 р., протокол огляду сайту від 08.06.2023 р., протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 07.08.2023 р., протокол обшуку від 12.06.2023 р., постанова про призначення комп`ютерно-технічної експертизи від 10.08.2023 р., запити СУ СБУ на адресу АТ КБ «ПриватБанк», ГЦ ОСІ Державної прикордонної служби України, ТОВ «Глобал Спірітс Груп», ТОВ «Глобал дистриб`юшин компані», ТОВ «Глобал Спірітс Європа», супровідний лист від 25.07.2023 р. про направлення для погодження клопотання про надання правової допомоги з метою проведення процесуальних дій на території Республіки Узбекистан, клопотання про надання правової допомоги, протокол тимчасового доступу до речей та документів від 30.08.2023 р., опис /а. с. 12-209/.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено, що продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначає слідчий у поданому клопотанні (ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, яке відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України, належить до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин справи, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Оскільки, як зазначив прокурор у судовому засіданні, орган досудового розслідування не знайшов увесь перелік комп`ютерної техніки та документів, які у своїй діяльності могли використовувати підозрювані у даному кримінальному провадженні.

При оцінці вказаних ризиків, слідчим суддею враховувало те, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків у даному кримінальному провадженні, що вказує на те, що підозрюваний може вживати заходів, спрямованих на вплив на вказаних осіб з метою зміни останніми своїх показів, наданих слідчому.

При постановленні ухвали, слідчим суддею враховано особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, одружений, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, має постійне та зареєстроване місце проживання, що вказує на наявність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків.

Однак із врахуванням встановлених судом ризиків, перелік яких зазначений в ухвалі слідчого судді, вказані соціальні зв`язки підозрюваного, на переконання слідчого судді, на даній стадії кримінального провадження не зможуть слугувати стримуючим фактором, для запобігання ризикам, встановленим ухвалою суду.

Щодо альтернативної міри запобіжного заходу у вигляді застави, то відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

Слідчим суддею враховано перебування України в умовах воєнного стану, фактичні обставини провадження, дані, які характеризують особу підозрюваного, необхідність забезпечення його належної процесуальної поведінки, тяжкість та суспільна небезпека інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, що дає підстави вважати, що застосування альтернативних запобіжних заходів є неможливими для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У зв`язку із викладеними обставинами, слідчий суддя доходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого та продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 05.11.2023 р. включно.

При цьому, слідчий суддя критично оцінює подані захисником підозрюваного копії адвокатських запитів та відповідей на них, оскільки нормами КПК України визначена процедура виконання процесуальних дій у межах надання міжнародної правової допомоги, яка відповідно до досліджених слідчим суддею матеріалів кримінального провадження ініційована стороною обвинувачення за клопотаннями сторони захисту, відповіді органом досудового розслідування на час розгляду вказаного клопотання не отримано, та відповідно - слідчому судді не подано.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 05.11.2023 р. включно, без визначення розміру застави.

Визначити строк дії ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 05.11.2023 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1