У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі- ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.258-5 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року було задоволено клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України, та накладено арешт на криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (User ID - № НОМЕР_1 ) криптовалютної біржі «Binance» (інтернет компанія - binance.com).

Зазначає, що не є підозрюваним чи обвинуваченим у кримінальному провадженні №0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України.

Наголошує на тому, що національним законодавством України поняття криптовалюти не визначено, і, як наслідок, у неї відсутній правовий статус та щодо неї відсутнє правове регулювання.

Враховуючи зазначене, криптовалюта не є монетарним активом та не має фізичної субстанції, а тому не може бути наділена правовим статусом та бути об`єктом правових відносин в Україні.

Виходячи із спільного роз`яснення НБУ та НКЦПФР від 30.11.2017 року (яке є чинним станом на час подання скарги), криптовалюта не вважається ні національною, ні іноземною валютою. Вона не має прив`язки до грошової одиниці жодної держави, а тому й не вважається валютною цінністю у трактуванні валютного законодавства України та не є електронними грошима.

Криптовалюти не випускаються банками чи іншими надавачами фінансових послуг й не є зобов`язаннями емітента.

Через це вони, з точки зору як українського, так і європейського законодавства не є електронними грошима (віртуальним активом).

З огляду на це, просить скасувати арешт, накладений ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року на криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_3 (User ID - № НОМЕР_1 ) криптовалютної біржі «Binance» (інтернет компанія - binance.com).

Заявник у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, під час першого судового засідання клопотання підтримав, просив задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

Клопотань та заяв до суду не подавав.

Підстави для задоволення клопотання відсутні, виходячи з наступного.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2023 року було задоволено клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 27 липня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000269 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України, заборонивши до завершення досудового розслідування та судового розгляду користуватися та розпоряджатися ним у будь-який спосіб, а саме: на криптовалютні кошти, які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_3 (User ID - № НОМЕР_1 ) криптовалютної біржі «Binance»(інтернет компанія - binance.com).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2-4 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З зазначеної ухвали слідчого судді вбачається, що арешт було накладено з метою збереження речового доказу, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Посилання представника заявника як на підставу для скасування арешту з майна на те, що арешт було накладено на криптовалюту, яка не визначена як об`єкт накладення арешту, слідчий суддя не приймає до уваги, оскільки майно, на яке накладено арешт, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Вказане свідчить про те, що арешт може бути накладено, відповідно до вимог ст.170 КПК України, на будь-яке майно, будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Крім цього, слідчий суддя, враховуючи кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 258-5 КК України, а також те, що представником заявника не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, вважає, що криптовалюта не перестала бути речовими доказами в рамках кримінального провадження, досудове розслідування по якому ще не закінчено, а тому арешт цього майна обумовлений його подальшим збереженням та запобіганням можливості його відчуження.

З урахуванням вкладеного, підстави для задоволення клопотання відсутні.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 135, 136, 167, 278, 170-173, 174, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1