справа № 619/2768/23
провадження № 1-кс/619/548/23
Ухвала

Іменем України

30 червня 2023 року,

м. Дергачі,

слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянула у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівсьої окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000121 від 17.06.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в рамках кримінального провадження № 0000121 від 17.06.2023 за ч. 4 ст. 358 КК України на тимчасово вилучене майно: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_4 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: А1, А, В, С1,С, яке поміщено до паперового конверту; мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету Р8Р3014773.

У обґрунтування клопотання зазначено, що 16.06.2023 дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було здійснено виїзд з метою огляду місця події на відкриту ділянку місцевості за координатами 50.111511, 36.130021 у м. Дергачі Харківського району Харківської області, де у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_4 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: А1, А, В, С1,С, яке поміщено до паперового конверту; мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету Р8Р3014773. Збереження речових доказів, крім інших, вилученого мобільного телефону марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» необхідне для проведення слідчих дій, а саме повторного огляду предмету, з метою встановлення осіб, які можуть мати відношення до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, а саме технічної експертизи документів, а також проведення інших слідчих дій.

Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшла висновку про часткове задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно даних витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2023 внесено відомості за № 0000121 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 ККУкраїни.

Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 16.06.2023 було здійснено виїзд з метою огляду місця події на відкриту ділянку місцевості за координатами 50.111511, 36.130021 у м. Дергачі Харківського району Харківської області, де у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_4 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: А1, А, В, С1,С, яке поміщено до паперового конверту; мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету Р8Р3014773.

19.06.2023 прокурор звернувся до суду з клопотання про арешт вилученого в ході обшуку майна.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 21.06.2023 клопотання про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків.

Клопотання про арешт майна після усунення недоліків було подано суду з дотриманням 72- годинного строку.

За змістом ч. 7 ст. 236 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

За положеннями статті 167-169 КПК України зазначені у клопотанні речі та предмети є тимчасово вилученим майном.

Як передбачено ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту вилученого майна, а саме: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_4 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: А1, А, В, С1,С, яке поміщено до паперового конверту, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, також з метою збереження речових доказів.

При цьому, клопотання в частині накладення арешту на телефони задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Відповідно ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як передбачено ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються (ч. 5 ст. 132 КПК України).

Прокурором Дергачівської обкружної прокуратури не доведено необхідності накладення арешту на мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету Р8Р3014773.

Також, не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_4 .

Тобто, якщо сторона обвинувачення не довела визначених ч. 1 ст. 98 КПК України обставин, то будь-які матеріальні об`єкти, де юре і де факто, не можуть бути речовими доказами.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

Відповідно ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Частиною 3 ст. 169 КПК України слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що

Керуючись ст. 131, 132, 169, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, суд

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000121 від 17.06.2023 за ч. 4 ст. 358 КК України на тимчасово вилучене майно: посвідчення водія, видане на ім`я ОСОБА_4 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: АДРЕСА_1 , яке поміщено до паперового конверту, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

В іншій частині клопотання відмовити.

Негайно повернути ОСОБА_4 мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 6А» чорного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , залишивши відповідну копію інформації з зазначеного носія.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1