У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №0000083 від 22.04.2022 за ч. 2 ст. 111 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні №0000083 від 22.04.2022 за ч. 2 ст. 111 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Слідчим управлінням ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000083 від 22.04.2022 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 25.02.2022 по 30.03.2022, у зв`язку із збройною агресією російської федерації, територія смт Іванків Вишгородського району Київської області знаходилась під окупацією, тобто фактично перебувала під владою збройних сил російської федерації. Для запровадження та утримання у незаконний спосіб місцевих мешканців смт Іванків Вишгородського району Київської області, військовослужбовці російської федерації, з метою повного контролю над захопленою територією, використовуючи силу та вогнепальну зброю на в`їздах та виїздах з території вказаного села обладнали ворожі бойові озброєні блокпости, а також ввели спеціальний режим переміщення місцевого населення окупованою територією.

З метою встановлення і зміцнення окупаційної влади та недопущення контролю Української влади на територіях населених пунктів Київської області, які на той час контролювалися російськими військами, представниками рф з числа своїх громадян та місцевого населення Київської області були сформовані підрозділи силового блоку, які нібито виконували функції правоохоронних органів, тим самим вчиняли діяння на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України.

У свою чергу, ОСОБА_5 , будучи громадянином України, перебуваючи на посаді пожежного-рятувальника 41 Державної пожежно-рятувальної частини (смт Іванків Іванківського району) 10 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС у Київській області (м. Вишгород), маючи достатній рівень освіти, спеціальних знань і життєвого досвіду для розуміння факту захоплення та подальшого утримання рф території селища міського типу Іванків Вишгородського району Київської області, інших населених пунктів Київської області, усвідомлення проведення активної підривної діяльності проти України представниками спецслужб, силових та інших органів державної влади рф, бажаючи допомогти окупаційній адміністрації рф та зробити свій особистий внесок для утворення та функціонування на території смт Іванків Вишгородського району Київської області системи органів державної влади рф, у тому числі правоохоронної, з метою становлення і зміцнення окупаційної влади та недопущення контролю Української влади, в порушення вимог ст. 65 Конституції України, якою передбачено обов`язок громадян України щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, орієнтовно 18.03.2023, (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не виявилось за можливе), використовуючи теоретичні знання і практичні навики, отримані в Україні, перейшов на бік ворога, надавши добровільну згоду на співпрацю з окупаційною владою рф.

З цією метою у період часу з 23.03.2022 по 25.03.2022 ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 під час заборони жителям селища міського типу Іванків військовими рф пересуватись транспортними засобами, вільно їздили по селищу на транспортних засобах із позначкою «V» спільно із представниками рф, що свідчить про перехід на бік ворога в умовах воєнного стану.

Після вказаних поїздок військовослужбовці російської федерації викрадали, позбавили волі та утримували у полоні жителів селища міського типу Іванків, а саме: ОСОБА_8 який перебував у полоні в період з 23.03.2022 по 24.03.2022 та ОСОБА_9 який перебував у полоні в період з 26.03.2022 по 28.03.2022, при цьому застосовуючи до останніх нелюдське поводження кидали останніх до підвалу, катували, застосовували фізичне насильство.

В якості оплати за перехід на бік ворога та наданні представникам збройних сил рф допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в період збройного конфлікту в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у період з 23.03.2022 по 25.03.2022 отримували від їх представників продукти харчування, цигарки та алкоголь, які під час окупації були відсутні у вільному доступі в смт Іванків, Вишгородського району Київської області.

Таким чином, ОСОБА_5 вчинив діяння, умисно вчинене громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України: перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, в умовах воєнного стану, тобто державну зраду.

Надалі, 22.03.2022, ОСОБА_5 разом із пожежником-рятувальником Вишгородського РУ ГУ ДСНС України в Київській області ОСОБА_7 здійснили підпал 41 ДПРЧ 10 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області за адресою: Київська область, Вишгородський район, смт Іванків, вул. Михайлівська, 3.

За таких обставин, ОСОБА_5 вчинив діяння, умисно вчинене громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України: надання іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану, тобто державну зраду.

Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у державній зраді, а саме у діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України шляхом переходу на бік ворога, наданні іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в період збройного конфлікту в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

18.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.04.2023 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.04.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.06.2023 ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.07.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 12.07.2023 ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 08.08.2023 включно.

07.07.2023 підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику, відповідно до вимог ст. 290 КПК України, повідомлено про завершення досудового розслідування.

17.07.2023 прокурором у кримінальному провадженні №0000083 затверджено обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 і ОСОБА_5 та скеровано його до Іванківського районного суду Київської області.

20.07.2023 Іванківським районним судом повідомлено про те, що матеріали справи №366/2168/23 про обвинувачення ОСОБА_7 і ОСОБА_5 до Київського апеляційного суду для вирішення підсудності.

Станом на 04.08.2023 Київським апеляційним судом судове засідання не призначено та підсудність не визначено.

Таким чином підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000083 не призначене.

3 метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищити або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні та перешкоджати кримінальному іншим чином, виникла необхідність у продовженні застосуванні до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги вказані обставини, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та/ або суду, незаконно впливати на свідків та інших невстановлених співучасників злочину у даному кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини, які враховувалися при обранні щодо ОСОБА_5 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не перестали існувати, а тому прокурор просив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шістдесят діб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник, заперечили проти клопотання, зазначили, що прокурором не надано жодних доказів, що підтверджують існування ризиків, зазначених у клопотанні. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього копії документів, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідча суддя дійшла такого висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчим управлінням ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000083 від 22.04.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

18.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.04.2023 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.04.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.06.2023 ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.07.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 12.07.2023 ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 08.08.2023 включно.

07.07.2023 підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику, відповідно до вимог ст. 290 КПК України, повідомлено про завершення досудового розслідування.

17.07.2023 прокурором у кримінальному провадженні №0000083 затверджено обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 і ОСОБА_5 та скеровано до Іванківського районного суду Київської області.

20.07.2023 Іванківським районним судом повідомлено про те, що матеріали справи №366/2168/23 про обвинувачення ОСОБА_7 і ОСОБА_5 до Київського апеляційного суду для вирішення підсудності.

Станом на 04.08.2023 Київським апеляційним судом судове засідання не призначено та підсудність не визначено, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000083 не призначене.

Відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідчому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Оскільки у кримінальному провадженні №0000083 від 22.04.2022 року підготовче судове засідання не розпочато, клопотання прокурора вирішується слідчим суддею.

Відповідно до статті 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів, повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, та винуватості особи в його вчиненні, оцінки належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження, а тому доводи сторони захисту щодо відсутності доказів причетності підозрюваного до інкримінованого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає передчасними.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У судовому засіданні встановлено, що на даний час продовжують існувати ризики, встановлені при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , передбачені ст. 177 КПК України.

Даних про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, судом при розгляді клопотання не встановлено.

Враховуючи викладене, характер та спосіб вчинених дій, особу обвинуваченого, а також тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, є підстави вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, особу обвинувачено, а також те, що прокурором у кримінальному провадженні №0000083 затверджено обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 , однак наразі Київським апеляційним судом не визначено підсудність для судового розгляду кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до 05.09.2023 року включно, без визначення розміру застави, у зв`язку з чим клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 176-179, 183, 194, 196, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до 05.09.2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала діє до 05.09.2023 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1