Єдиний унікальний номер №175/53/23
Провадження №1-кс/175/594/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд

Дніпропетровської області у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю: підозрюваного - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4

розглянувши клопотання прокурора Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Спаське Новомосковського району (нині - Дніпровського), громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, по кримінальному провадженню №0000072, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання прокурора про застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000072 від 14.09.2022 року відповідає вимогам ст.ст. 177, 184 КПК України.

Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, є підпис підозрюваного про вручення йому зазначених документів.

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 з метою незаконного збагачення шляхом вчинення незаконного збуту психотропної речовини метамфетамін, обіг якої обмежено відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», на території Дніпровського району Дніпропетровської області, у невстановлені під час досудового розслідування дату і час, але не пізніше 06.02.2023, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи умисел, направлений на збут психотропної речовини, обіг якої обмежено - метамфетамін, у невстановленому під час досудового розслідування місці умисно, незаконно придбав у невстановлений слідством спосіб невстановлену кількість психотропної речовини, обіг якої обмежено - метамфетамін, але не менше ніж 0,1072 г, з метою подальшого збуту та у подальшому почав умисно, незаконно зберігати за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 .

06.02.2023 приблизно о 11:33 працівники поліції, відповідно до ст. 5 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», з метою документування протиправної діяльності ОСОБА_3 передали особі, анкетні дані якого змінені на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , грошові кошти на загальну суму 400 (чотириста) грн купюрами номіналом по 100 грн - 3 шт. із серією та номерами УК 3387278, ЯБ 2452133, УМ 2962755, по 50 грн - 2 шт. із серією та номером СЛ 9531327, СЛ 0608614, для проведення оперативної закупки психотропної речовини, обіг якої обмежено - метамфетамін, у ОСОБА_3

06.02.2023 приблизно о 12:14 ОСОБА_3 , перебуваючи в одній з кімнат житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, реалізуючи умисел, направлений на збут психотропної речовини, обіг якої обмежено - метамфетамін, за грошову винагороду у розмірі 400 грн, з метою доведення його до кінця, передав ОСОБА_5 поліетиленовий сліп-пакет з речовиною кристалічного походження білого кольору масою 0,2166 г, достовірно знаючи, що вказана речовина містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - метамфетамін, масою 0,1072 г.

Тим самим, встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті психотропної речовини.

24.07.2023 ОСОБА_3 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами зібраними у ході досудового розслідування, допитами свідків, протоколів за результатами проведення НСРД тощо.

З огляду на вищевикладене є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 причетний до незаконного придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконного збуту психотропної речовин, обіг якої обмежено - метамфетамін.

Підставою для обрання відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а також наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може:

- підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (так як підозрюваний не має постійного місця роботи або навчання, міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, таким чином, може в будь-який момент залишити або змінити місце мешкання, намагаючись переховуватись від органів досудового розслідування та уникнути покарання за вчинений злочин);

- підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні (так як підозрюваний особисто знайомий з деякими зі свідків у вказаному кримінальному провадженні та, таким чином, може намагатись вплинути на них з метою змусити змінити свої показання);

- може продовжити злочинну діяльність або вчинити новий злочин (так як підозрюваний вчинив умисний тяжкий злочин, за який передбачене покарання від 4 до 8 років позбавлення волі, а також не має постійного місця роботи, а збагачувався за рахунок продажу наркотичних засобів), оскільки, останнім вчинено злочин у сфері незаконного обігу психотропних речовин, що свідчить про те, що він не дотримується соціальних норм поведінки та збагачується за рахунок їх продажу.

Отже, прокурор в своєму клопотання зазначає, що у ОСОБА_3 підозрюваний не має постійного місця роботи або навчання, міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, а отже, застосування до останнього, запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, фактично не зможе забезпечити реальне запобігання спробам вчинити ним дії, передбаченого п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі наведеного, беручи до уваги особистість ОСОБА_3 , враховуючи характер, тяжкість та суспільну небезпечність вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, обумовлює неможливість застосування відносно нього більш м`яких запобіжних заходів, що може негативно вплинути на досягнення дієвості досудового розслідування, що має забезпечувати швидке, повне та неупереджене досудове розслідування.

Прокурор у судовому засідання клопотання підтримав, вважав, що існують ризики передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не можливо застосувати відносно нього більш м`яких запобіжних заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, просила врахувати суспільну небезпечність вчиненого підозрюваним тяжкого злочину, особу підозрюваного, наявність всіх ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та визначити заставу у розмірі - 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки менший розмір застави не здатний забезпечити виконання покладених на ОСОБА_3 обов`язків.

Підозрюваний проти клопотання заперечував, просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Слідчий суддя враховує, також практику Європейського суду з прав людини, зокрема сформульовану в рішеннях «Марченко проти України» та «Лабіта проти Італії», згідно з якими тримання під вартою є виправданим у певному випадку, а саме тоді, коли суспільний інтерес, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Аналогічна позиція Європейського суду з прав людини сформована у рішенні від 12.03.2013 «Волосюк проти України», у якому зокрема зазначено, що тяжкість обвинувачення також може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжно заходу тримання під вартою.

Також Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував (рішення у справі «Харченко проти України») на тому, що п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою.

24.07.2023 року ОСОБА_3 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, а також наявними в матеріалах доказами.

Отже, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При обранні підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_3 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, підозрюваний не має постійного місця роботи або навчання, міцних соціальних зв`язків, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , є тяжким за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк на строк до восьми років.

Слідчий суддя вважає доведеним прокурором недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до закінчення строків досудового розслідування, оскільки вважає, що виникають ризики передбачені пунктами п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків або вчинити інше кримінальне правопорушення. Такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеним ризикам, з особистою порукою до суду ніхто не звертався.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 182 КПК України розмір застави визначається п. 2 щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи обставини та характер кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, дані про його особу та ризики, розмір застави, який достатньою мірою буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків та не буде завідомо непомірним для неї, слід визначити в розмірі 214 720 грн., що становить 80 прожиткових мінімумів для працездатної особи.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч. 5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

З наведених підстав, клопотання підозрюваного про обрання йому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, не підлягає задоволенню, а доводи на обґрунтування клопотання, не свідчать про відсутність вказаних та встановлених ризиків і не дозволяють застосувати до обвинуваченого вказаний запобіжний захід.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає доцільним застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21 вересня 2023 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21 вересня 2023 року.

Відповідно до ст. 296 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України заставу у кримінальному провадженні №50000072 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, що відповідає сумі 214 720 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на депозитний рахунок:

Одержувач платежу: ДКСУ, м. Київ, Код , Код банку отримувача МФО 820172 , Рахунок отримувача: UA0017442.

Призначення платежу:

- застава, як міра запобіжного заходу за (ПІБ особи, за яку внесено заставу), постанова (Дніпропетровського районного суду №____ справи, дата постанови), ПІБ особи, яка вносила кошти;

- частка майна по справі №____(номер справи) Дніпропетровського районного суду.

У разі внесення підозрюваним визначеного розміру застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти та покласти такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він мешкає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати свій паспорт для виїзду за кордон (у разі наявності).

Підозрюваний звільняється з-під варти у разі внесення застави, визначеної в ухвалі суду.

У задоволенні клопотання підозрюваного про обрання йому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - відмовити.

Дата закінчення дії ухвали 21 вересня 2023 року.

Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1