Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/916/2023 Справа № 641/3688/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 24.06.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що 23.06.2023 до чергової частини ВП в метрополітені надійшло повідомлення про те, що 23.06.2023 о 13.35 на вестибюлі станції "Південний вокзал" КП "Харківський метрополітен" у військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено у частині блістеру дві пігулки білого кольору, зовні схожі на наркотичні.

23.02.2023 року, у кімнаті поліції на станції «Південний вокзал» КП «Харківський метрополітен», начальником СД ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , у військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешкає: АДРЕСА_1 , к.т. НОМЕР_2 ) в ході огляду місця події було виявлено в частині блістеру дві пігулки білого кольору, які він дістав з лівої кишені своїх штанів. Вищезазначене було вилучено та поміщено до експертного сейф-пакету INZ 1090053 з пояснювальним написом та підписами усіх учасників огляду місця події від 23.06.2023 в період часу з 13 год. 57 хв. по 14 год. 24 хв..

Згідно з поясненнями ОСОБА_4 , тобто особи, у якої були вилучені зазначені речі, прийнятими відповідно до ст. 95 КПК України, зазначені пігулки він знайшов і зберігав з цікавості.

Постановою дізнавача СД ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 24.06.2023 вилучене було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000041 від 24.06.2023 року та приєднано до матеріалів дізнання.

Вищевказане передано до експертної установи для проведення судової експертизи дослідження матеріалів речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», після чого буде передане на відповідальне зберігання до кімнати збереження речових доказів ВП в метрополітені Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Прокурор вважає що вилучені предмети є предметом кримінального правопорушення, може містити на собі сліди скоєння правопорушення та має доказове значення, а тому, на них необхідно накласти арешт з метою проведення експертних досліджень та збереження речового доказу.

Прокурор та володілець майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому прокурором надано заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що вилучені речі і речовини, вказані прокурором у клопотанні, мають доказове значення у кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення їх збереження та проведення експертного дослідження.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на дві пігулки білого кольору у частині блістеру, які виявлені і вилучені у ОСОБА_4 та поміщено до сейф-пакету INZ 1090053 з пояснювальним написом та підписами усіх учасників огляду місця події від 23.06.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1