Справа №:755/8311/22
Провадження №: 1-кс/755/2253/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" липня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, із середньою освітою, працюючого не офіційно, не одруженого, раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001871 від 22.05.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Клопотання мотивоване тим, що СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001871 від 22.05.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим, на шлях виправлення не став, та вчинив нові умисні кримінальні правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 21.05.2023 року приблизно о 12:00 перебував вдома у свого нового знайомого ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_3 , де на тумбочці у кімнаті квартири побачив паспорт громадянина України, та у нього в цей час виник умисел на його викрадення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння вищевказаним паспортом, ОСОБА_4 , переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , в обкладинці якого знаходились також свідоцтво про загальнообов`язкове державне соціальне страхування та довідка про присвоєння ідентифікаційного номеру на ім`я ОСОБА_6 .

У подальшому ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденими документами розпорядився на власний розсуд.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що станом на 21.05.2023 року на території України діяв воєнний стан, який введено в дію Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05:30 24.02.2022 року, та неодноразово продовжувався відповідними указами Президента України з подальшим затвердженням законами України.

Також встановлено, що ОСОБА_4 в умовах воєнного стану повторно вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставинах.?

Так, ОСОБА_4 21.05.2023 року приблизно о 12:00 перебував вдома у свого нового знайомого ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_3 , де на тумбочці у кімнаті квартири побачив мобільний телефон марки «РОСО», що належить ОСОБА_6 .

У цей же час у ОСОБА_7 виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, скориставшись тим, що його дії носять таємний характер, шляхом вільного доступу взяв із тумбочки мобільний телефон «РОСО», ІМЕН НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , вартістю 4679 грн 40 коп. та привласнив його.

У подальшому ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_4 завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 4679 грн 40 коп. 22.07.2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом перегляду цифрового відеозапису, протоколом проведення слідчого експерименту та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий в клопотанні зазначив, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України вбачається наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинений ним тяжкий злочини, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі строком до 8 років, що може бути сприйняте ОСОБА_4 більш небезпечним ніж переховування від суду.

У справі «Стогмюллер проти Автрії» №1602/62 від 10.11.1969 року Суд зазначає, що існує ціла сукупність обставин при врахуванні ризику переховування обвинуваченого, зокрема, очікуваний важкий вирок або особливий характер затримання обвинуваченого або відсутність міцних зв`язків у країні, що дає підстави вважати, що наслідки та ризики втечі можуть бути визнані менш небезпечними, ніж продовження тюремного ув`язнення (п. 15).

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання свідків, місце проживання та телефони яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик.

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже не має стабільного джерела доходу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у виді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що він, не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від суду поза межами м. Києва.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у виді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Слідчий в клопотанні зазначив, що зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, шо відповідає позиціям Європейського суду з прав людини, сторона обвинувачення зважає виправданим обрати підозрюваному ОСОБА_4 домашній арешт, оскільки менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, та інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного. У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання. Слідчий суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку. 22.05.2023 року відомості про вчинення кримінальнальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер 0001871. 22.07.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України. До матеріалів клопотання додано копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, розписка підозрюваного про вручення йому копії клопотання, а також копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України. У судовому засіданні, на думку слідчого судді, на даний час встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 21.05.2023 року; рапортами працівників поліції від 21.05.2023 року; протоколами огляду місця події від 21.05.2023 року та 22.05.2023 року; протоколами допиту свідків від 22.05.2023 року; протоколами перегляду відеозапису від 26.05.2023 року та 31.05.2023 року; протоколом допиту потерпілого від 31.05.2023 року; протоколом огляду предметів від 31.05.2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 31.05.2023 року; висновком експерта від 10.07.2023 року; повідомленням про підозру від 22.07.2023 року та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності. При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , будучи обізнаний з санкціями статтей, які йому інкримінуються, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним ймовірно вчинено кримінальний проступок та тяжкий злочин, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років. Тому даний ризик є цілком реальним. Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно чинного законодавства суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , даний ризик є цілком реальним. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що підозрюваний раніше судимий, офіційно не працевлаштований, працює не офіційно, тому може вчинити новий злочин. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим - позбавлення волі на строк до восьми років; вік та стан здоров`я підозрюваного на час розгляду клопотання; репутацію підозрюваного - раніше неодноразово судимий; майновий стан - офіційно не працевлаштований (немає стабільного джерела доходу); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки з огляду на те, що кримінальні правопорушення ймовірно були вчиненні під час іспитового строку. Крім того, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання органу досудового розслідування про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної підлягає задоволенню. На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 131, 132, 176-179, 181, 193-196, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 20 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ, у межах строку досудового розслідування, тобто до 19 вересня 2023 року, за адресою: АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора та у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки: не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або засобів телефонного зв`язку, утримуватись від спілкування зі свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні. Роз`яснитиОСОБА_4 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 01 серпня 2023 року о 11 годині 15 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1