Справа №294/959/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Житомирського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000125 від 08.05.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, та додані до нього матеріали, -

в с т а н о в и в :

Житомирським апеляційним судом до суду передано вище вказане клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на мобільний телефон торговельної марки «РОСО» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 належний ОСОБА_5 , вилучений слідчим 08.05.2023 під час проведення його затримання в порядку ст.208 КПК України, в рамках кримінального провадження №0000125.

Мотивуючи клопотання слідчий вказав, що 07.05.2023 близько 17 год. 30 хв., перебуваючи на території магазину з кафетерієм «Ялинка», що за адресою: вул. Миру, 3-А, с. Тютюнники Житомирського району Житомирської області, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин у ОСОБА_5 виник умисел направлений на заподіяння тілесного ушкодження ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесного ушкодження ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер та можливі наслідки своїх дій, бажаючи їх настання, у вказаний час та місці ОСОБА_5 знаходячись навпроти ОСОБА_6 умисно наніс один удар головою в лобну ділянку голови останнього, в результаті чого потерпілий ОСОБА_6 відійшов у сторону від місця події. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 своєю правою ногою наніс один удар в ліву частину голови ОСОБА_6 внаслідок чого останній упав на тверде покриття двору магазину з кафетерієм «Ялинка», з послідуючим травмуванням голови, чим заподіяв йому тілесне ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми у вигляді лінійного перелому лівої потиличної кістки з переходом на скроневу, субдуральної гематоми лівої гемісфери головного мозку (наявності крововиливу під тверду мозкову оболонку), геморагічного забою головного мозку, яке відносяться до тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя.

Вказані відомості 09.05.2023 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000125 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

08.05.2023 слідчим, під час проведення затримання ОСОБА_5 у відповідності до ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину, виявлено та вилучено в якості речового доказу належний йому мобільний телефон торговельної марки «РОСО» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 ; 08.05.2023 постановою слідчого вилучене майно визнано речовим доказом.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідчий посилається на необхідність проведення огляду мобільного телефону та, в разі необхідності, судової експертизи на наявність інформації представляючої інтерес для слідства.

У судове засідання сторони не з`явились.

Неприбуття слідчого та власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного 08.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (а.с. 4).

08.05.2023 слідчим, під час проведення затримання ОСОБА_5 у відповідності до ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину, виявлено та вилучено в якості речового доказу належний йому мобільний телефон торговельної марки «РОСО» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 (а.с. 23-24).

Постановою слідчого ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 від 08.05.2023 року (а.с. 44) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000125 від 08.05.2023 року. Мобільний телефон належний ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення судових експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон торговельної марки «РОСО» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 , належний ОСОБА_5 , вилучений слідчим 08.05.2023 під час проведення його затримання в порядку ст.208 КПК України, в рамках кримінального провадження №0000125.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1