У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у рамках кримінального провадження відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001465 від 14 липня 2023 року, про застосування відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Рівне, Рівненської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, тимчасово не працюючого, неповнолітніх дітей на утримані не має, неодруженого, проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час, без застосування електронних засобів контролю, -

В С Т А Н О В И В:

Із клопотання слідчого вбачається, що Законом України від 24.02.2022 року затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення в Україні воєнного стану» та від 15.03.2022 - Указ Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

В ході досудового розслідування стало відомо, що 14 липня 2023 року приблизно о 20 год. 34 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою м. Ужгород, вул. Закарпатська, біля будинку № 28, а саме біля головного входу до маркету «Амбар», де в нього виник протиправний умисел на таємне заволодіння чужим майном, діючи умисно, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, їх караність та суспільну небезпечність, з мотивів власного збагачення за рахунок чужого майна, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу викрав зі столу що розміщується біля входу в маркет мобільний телефон марки «Samsung» моделі «SM-A52F/DS» ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 чорного кольору в прозорому чохлі, з сім-картою «МТС» та сім-картою «Київстар», належний ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого, ОСОБА_4 зник з місця події, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Таким чином своїми діями завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди.

15 липня 2023 року слідчим СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278, 298 КПК України було повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий у клопотанні стверджує, що підозра ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Щодо обґрунтованості клопотання про наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий у клопотанні вказує на наявність таки ризиків як: переховування від органу досудового розслідування та суду, зокрема це підтверджується тим, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни їх показань на свою користь. Це підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні триває, а тому підозрюваний ОСОБА_4 має реальну можливість спілкуватися з свідками, зокрема вчиняти погрози, умовляння до свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні;

Враховуючи той факт, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не надається можливим, оскільки це не забезпечить виконання ним покладених на нього обов`язків.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки передбачає собою перебування підозрюваного під виховним впливом людей, близьких по роботі, місцю проживання або пов`язаних між ними родинними зв`язками. Враховуючи те, що ОСОБА_4 проживає в місті Ужгород, міцних соціальних зв`язків не має, не працює, тому особи, які б позитивно на нього впливали та забезпечили контроль за виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, органу досудового розслідування не відомі.

Також враховуючи те, що майновий стан ОСОБА_4 є незадовільним, особистого заробітку не має, а тому відносно нього не представляється можливим обрати запобіжний захід у вигляді застави.

З цих підстав, на дімку слідчого, більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука та застава не зможуть запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КК України.

Допитаний у вказаному кримінальному провадженні свідок ОСОБА_8 та потерпіла ОСОБА_7 , надали показання, в яких вказують на причетність ОСОБА_9 до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також існують ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на них та спонукати їх до зміни раніше даних ними показань.

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків слідчий у клопотанні просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час на два місяці.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, при цьому зауважив, що з метою уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказаних у клопотанні, таке слід задовольнити у повному обсязі, ризики та ступінь суспільної небезпеки, виправдовують міру застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання слідчого, зазначила, що підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу немає, останній жодним чином не перешкоджає досудовому розслідуванню, вину визнав.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України в Україні введено воєнний стан.

Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінального правопорушення, відомості про яке 14 липня 2023 року внесені до ЄРДР за № 0001465 за ч. 4 ст. 185 КК України.

Встановлено, що 25 липня 2023 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши матеріали клопотання, зокрема дослідивши долучені до клопотання: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від гр. ОСОБА_7 від 14.07.2023 року, протокол місця огляду події від 14.07.2023 року, протокол затримання ОСОБА_4 від 14.07.2023 року, протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 15.07.2023 року, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.07.2023 року, інші матеріали кримінального провадження долучені до клопотання, вважаю обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Таким чином ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, та яке у відповідності до положень ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані слідчому судді разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Окрім цього, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.

При розгляді клопотання слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, ніде не працюючий.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим суддею встановлено наступне.

Враховуючи стадію кримінального провадження, обґрунтованість оголошеної підозри, те що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і у разі визнання його винуватим, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, усвідомлення неминучості покарання за кримінальне правопорушення, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, для зміни їх показів на його користь. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто, допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст. 95 КПК України). За наведених вище обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Враховуючи наведене та фактичні обставини справи, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання, додані до нього документи містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання вищезазначеним ризикам, передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявних ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, його характеризуючи дані, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби, без застосування електронних засобів контролю, з покладенням відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Рівне, Рівненської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, тимчасово не працюючого, неповнолітніх дітей на утримані не має, неодруженого, проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду за їх першим викликом;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, чи суду у період доби з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв.;

- повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Встановити строк дії ухвали про тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом, в межах строку досудового розслідування, але не більше двох місяців, тобто до 13 вересня 2023 року включно.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного - Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено і проголошено 19.07.2023 року о 16 год. 45 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1