ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/824/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 619/2522/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 07.06.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000556 від 02.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 07.06.2023 клопотання слідчого задоволено та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 днів до 05.08.2023 включно.

Визначено розмір застави в сумі 107 360 грн, при внесенні якої підозрюваний ОСОБА_6 підлягає звільненню з-під варти та покладенню на нього обов`язків, передбачений, пунктами 1, 2, 3, 4, 5, 8 частини 5 статті 194 КПК України.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою застосувати по підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави у значно меншому розмірі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального правопорушення, а оскаржувана ухвала постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.

Захисник вважає, що до підозрюваного ОСОБА_6 цілком можливо застосувати домашній арешт або заставу в значно меншому розмірі, оскільки обраний запобіжний захід є занадто суворим.

Вказує, що підозрюваний ОСОБА_6 працевлаштований, має дружину, має місце проживання. Міра покарання, яка йому загрожує, може бути не пов`язана з позбавленням волі, оскільки провину він визнає, щиро кається у скоєному та співпрацює зі слідством.

Захисник вважає, що органом досудового розслідування не доведено жодного ризику, передбаченого частиною 1 статті 177 КПК України та неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, прокурор та захисник підозрюваного до суду апеляційної інстанції не прибули, подали заяви про розгляд апеляційної скарги без їх участі.

Відповідно до частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши представлені матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ ВП № 2 ХРУП № 3 в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0000556 від 02.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

06.06.2023 о 10:15 год. ОСОБА_6 затримано в порядку статті 208 КПК України.

06.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, тобто незаконне поводження з бойовими припасами, незаконне придбання, зберігання та збут бойових припасів, без передбаченого законом дозволу.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення інкримінованому йому злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

При цьому, вважав за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 107 360 грн, яка достатньою мірою буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, додані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується, підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного виду запобіжного заходу - застави, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Доводи апеляційної скарги захисника про недоведеність органом досудового розслідування ризиків, спростовуються долученими матеріалами до клопотання, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені докази та надана їм відповідна правова оцінка, також перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.

На думку колегії суддів, ОСОБА_6 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, враховуючи встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Щодо доводів апеляційної скарги захисника про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції приймає до уваги та враховує особу підозрюваного ОСОБА_6 а саме, що останній не працює, данні про наявність у нього родини та міцних соціальних зав`язків в матеріалах прави відсутні, а відтак ОСОБА_6 може вдатися до вчинення дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частиною 1 статті 177 КК України.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції вважає, що вирішуючи питання про визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя врахував підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178, 182 КПК України та дійшов висновку про визначення розміру застави у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107 360 грн, який здатен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та не є завідомо непомірним.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді та призначення підозрюваному ОСОБА_8 іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, або зменшення розміру застави, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 07.06.2023 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: