490/809/23 18.04.2023
н/п 1-кс/490/3079/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/809/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 квітня 2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Окружної прокуратури м. Миколаєва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні зареєстрованому в ЄРДР за № 0000164 від 01.02.2023 року про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва надійшло клопотання прокурора Окружної прокуратури м. Миколаєва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні зареєстрованому в ЄРДР за № 0000164 від 01.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що 31.01.2023 до ЧЧ ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у період часу з жовтня 2022 по січень 2023 року,невстановлена особа, таємно,в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку грошових коштів на суму приблизно 11 000 гривень з зарплатної та пенсійної банківських карток, емітованих АТ КБ «ПриватБанк».

У ході виконання доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який отримавши доступ до банківського рахунку ОСОБА_4 без дозволу останньої, здійснював перекази коштів з її рахунку на банківську карту, якою користувався. Грошові кошти витрачав на власні потреби.

У ході досудового розслідування проведено тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають у володіння АТ КБ «Приват Банк». Згідно отриманих матеріалів встановлено інформацію про IP та MAC адреси пристроїв за допомогою яких здійснювався доступ,а саме вхід через інтернет додаток АТ КБ «ПриватБанк» (Приват24), через мережу Інтернет до карткового рахунку ОСОБА_4 . Таким чином, встановлено, що вхід через інтернет додаток АТ КБ «ПриватБанк» (Приват24) здійснювався з мобільного телефону марки «XiaomiRedmi 7А».

Крім того, з пояснення ОСОБА_5 встановлено, що останній використовував власний мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 7А» з метою заволодіння грошовими коштами з рахунку ОСОБА_4 .

В подальшому, ОСОБА_5 добровільно видав свій мобільний телефон марки «Redmi 7А» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , синього кольору, використовуючи який ОСОБА_5 здійснював перекази коштів з банківського рахунку ОСОБА_4 .

Посилаючись на те, що вказаний мобільний телефон є предметом вчинення кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що можуть бути вжиті заходи до знищення майна або відчуження, з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, та приховування доказів, прокурор просить про його арешт.

В судове засідання прокурор не з`явився.

Вивчивши доводи клопотання та матеріали, до нього додані, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається,з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вимоги.

З матеріалів клопотання вбачається, що 31.01.2023 до ЧЧ ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшла заява від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у період часу з жовтня 2022 по січень 2023 року,невстановлена особа, таємно,в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку грошових коштів на суму приблизно 11 000 гривень з зарплатної та пенсійної банківських карток, емітованих АТ КБ «ПриватБанк».

У ході виконання доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який отримавши доступ до банківського рахунку ОСОБА_4 без дозволу останньої, здійснював перекази коштів з її рахунку на банківську карту, якою користувався. Грошові кошти витрачав на власні потреби.

У ході досудового розслідування проведено тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають у володіння АТ КБ «Приват Банк». Згідно отриманих матеріалів встановлено інформацію про IP та MAC адреси пристроїв за допомогою яких здійснювався доступ,а саме вхід через інтернет додаток АТ КБ «ПриватБанк» (Приват24), через мережу Інтернет до карткового рахунку ОСОБА_4 . Таким чином, встановлено, що вхід через інтернет додаток АТ КБ «ПриватБанк» (Приват24) здійснювався з мобільного телефону марки «XiaomiRedmi 7А».

Крім того, з пояснення ОСОБА_5 встановлено, що останній використовував власний мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 7А» з метою заволодіння грошовими коштами з рахунку ОСОБА_4 .

В подальшому, ОСОБА_5 добровільно видав свій мобільний телефон марки «Redmi 7А» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , синього кольору, використовуючи який ОСОБА_5 здійснював перекази коштів з банківського рахунку ОСОБА_4 .

Таким чином, прокурором доведено, що вказаний мобільний телефон є предметом вчинення кримінального правопорушення, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом, за такого є необхідність у накладенні арешту на нього з метою забезпечення збереження речових доказів.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на мобільний телефон може мати наслідком перешкоджання кримінальному провадженню та встановленню істини у ньому, шляхом знищення чи зміни вказаного майна. Таке обмеження права власності є розумним та співрозмірним із завданням кримінального провадження.

Вказане у своїй сукупності свідчить про обґрунтованість клопотання про накладення арешту на мобільний телефон та наявність достатніх підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна, що є підставою для задоволення клопотання прокурора.

Керу ючись ст. 170, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7А» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Ухвала може бути скасована в порядку ст.174 КПК України за клопотанням власника, володільця майна, що не був присутнім під час розгляду клопотання.

Слідчий суддя ОСОБА_1