печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання слідчого Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється за ч. 4 ст. 425 КК України у кримінальному провадженні № 0000182 від 08.02.2023, -

В С Т А Н О В И В :

04.08.2023 слідчий Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду з клопотанням, погодженим прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється за ч. 4 ст. 425 КК України.

На підтвердження доводів клопотання посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у недбалому ставленні військової службової особи до служби, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 425 КК України.

Злочин, передбачений ч. 4 ст. 425 КК України відноситься відповідно до ст. 12 КК України до тяжких злочинів, за який передбачено покарання в вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що свідчить про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Крім того, наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не дасть можливості здійснювати дієвий контроль за поведінкою підозрюваного, забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання з підстав його необґрунтованості, невідповідності вимогам кримінального процесуального закону та фактичним обставинам. Вважали, що у його задоволенні слід відмовити з тих підстав, що підозра є необґрунтованою, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, відсутні, їх існування стороною обвинувачення не доведено. Також вказали, що стороною обвинувачення не доведено того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, враховуючи характеризуючі дані про підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши сторнін кримінального провадження, перевіривши матеріали, подані на обгрунтування та спростування доводів клопотання, приходить до наступного висновку.

Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000182 від 08.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 425 КК України.

В рамках даного кримінального провадження 01.08.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 425 КК України.

Не вирішуючи питання про наявність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. ч.4 ст. 425 КК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину за викладених в клопотанні обставин.

Вказаний висновок ґрунтується на досліджених слідчим суддею копіях матеріалів кримінального провадження, доданих до клопотання, а саме:

Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення;

Рапортом про виявлення кримінального про порушення;

Аудиторським звітом за результатами внутрішнього аудиту міжнародно міжвідомчого багатопрофільного центру підготовки підрозділів (військова частина НОМЕР_1 Національний гвардії України);

Наказами начальника міжнародного центру Національної гвардії України «Про виплату додаткової винагороди» від 25.09.2022 № 531, від 05.10.2022 № 600; від 15.11.2022 № 679, від 13.12.2022 № 749, від 10.01.2023 № 21;

Рапортами на ім`я начальника міжнародну міжвідомчу багатопрофільного центру підготовки підрозділів НГУ полковника ОСОБА_7 від 04.10.2022, 01.09.2022, 03.11.2022, 03.12.2022, 28.12.2022;

Меморальними ордерами, розрахунково-платіжними відомостями за видами оплат, відомостями;

Наказом Головнокомандувача Збройних Сил України «Про визначення районів ведення бойових дій» від 13.03.2022 № 84;

Наказом Головнокомандувача Збройних Сил України «Про внесення змін до наказу Головнокомандувача Збройних Сил України від 13.03.2022 № 84» від 30.03.2022 № 101;

Наказами Головнокомандувача Збройних Сил України «Про визначення районів ведення воєнних (бойових) дій» від 01.04.2022 № 102, від 30.04.2022 № 125, від 02.06.2022 № 157, від 01.07.2022 № 184, від 01.08.2022 № 212, від 01.09.2022 № 237, від 01.10.2022 № 262, від 01.11.2022 № 282, 02.12.2022 № 311, від 02.01.2023 № 1;

Довідкою про виконання обов?язків командира групи розмінування, яка виконувала завдання на території Міжнародного аеропорту «Бориспіль» в період часу з 11.08.2022 по 31.12.2022;

Протоколами про допиту свідка ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;

Висновком експерта від 21.07.2023 № 195/5;

іншими доказами у їх сукупності.

У справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, зокрема, для застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, в кримінальному провадженні встановлено наявність обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчим у клопотанні зазначено, що наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відтак, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено понесення винною особою покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, ОСОБА_12 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання.Вік підозрюваного ОСОБА_12 , його соціальні зв`язки, майновий стан та стан здоров`я, дозволяють останньому переховуватись від органів досудового розслідування.

Ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України полягає у тому, що підозрюваний користуючись налагодженими міцними соціальними зв`язками та здобутими знайомствами, отриманими під час проходження військової служби у військовому формуванні з правоохоронними функціями, що входить до системи Міністерства внутрішніх справ України, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового слідства та судового розгляду, через прохання, погрози або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію що має значення для кримінального провадження, в тому числі службову документацію.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України виражається у тому, що отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрюваний володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних даних свідків, які надали органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній перебуваючи на волі матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від показів.

Також, підозрюваний може вплинути на свідків, які разом з ним проходять військову службу у військовій частині, в тому числі є його підлеглими (за посадою та званням), що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій. Крім того, на даний час з об`єктивних причин не встановлено та не допитано всіх свідків у кримінальному провадженні, показання яких можуть мати важливе доказове значення.

Ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України виражається у тому, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, маючи певну підтримку серед своїх співслужбовців, може будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом неявки до органу досудового розслідування, прокуратури та суду, оскільки виконує завдання військової служби у різним місцевостях, що в подальшому, може позбавити орган досудового можливості забезпечити розслідування кримінального провадження та завершення провадження у розумні строки, у зв`язку з чим порушуватимуться права інших учасників.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України виражається у тому, що підозрюваний, виконуючи завдання військової служби, в умовах воєнного стану, у складі свого підрозділу, має доступ до ввіреного йому озброєння, що само по собі утворює реальний ризик вчинити інші кримінальні правопорушення із застосування зброї, в тому числі аналогічні тим, у яких він обґрунтовано підозрюється.

Виходячи з наявних в наданих матеріалах даних, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність існування таких ризиків, як можливість з боку підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Виходячи з вказаних обставин, особи підозрюваного, а також принципів змагальності і диспозитивності кримінального провадження, вважаю обґрунтованим та доцільним застосування до ОСОБА_5 такого запобіжного заходу, як домашній арешт в певний період доби.

Відтак, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Також є необхідним покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 177-178, 181 194, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати до підозрюваного підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 23 години до 06 години наступного дня, за винятком необхідності отримання медичної допомоги та /або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на ОСОБА_5 додаткові процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- не відлучатись з Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Визначити строк дії вказаної ухвали в межах строку досудового розслідування, а саме до 01.10.2023 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1