Справа №760/7696/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.04.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Бишів Макарівського району Київської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , не судимої,

яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт, затверджений 05.04.2023 прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002694 від 28.11.2022, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні від прокурора до суду надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 строком на 60 днів без визначення розміру застави.

Клопотання прокурора мотивовано тим, що 28.11.2022 ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , після повернення останнього додому, приблизно о 15 год. 00 хв., перебуваючи вдома разом почали вживати спиртні напої. Так, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, які виникли через систематичне вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 розпочався словесний конфлікт, під час якого ОСОБА_6 неодноразово висловлювався у бік ОСОБА_4 нецензурною лайкою. Так, перебуваючи у кімнаті вищевказаної квартири, під час вказаного конфлікту, ОСОБА_6 приблизно о 15 год. 30 хв. Штовхнув обома руками ОСОБА_4 в груди, внаслідок чого остання впала спиною на стінку біля вікна, після чого, у зв`язку із постійними словесними образами ОСОБА_6 в бік ОСОБА_4 та застосуванням відносно неї фізичної сили останнім, 28.11.2022 р. приблизно о 15 год. 35 хв. У ОСОБА_4 виник злочинний умисел на вбивство ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, 28.11.2022 р. приблизно о 15 год. 40 в., знаходячись у вітальній кімнаті кв. АДРЕСА_3 , взяла зі столу, що знаходився біля вікна, кухонний ніж з металевою ручкою та овальними отворами у лезі, у праву руку, та ставши навпроти ОСОБА_6 , тримаючи ніж у правій руці, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою протиправного заподіяння смерті потерпілому, нанесла потерпілому три удари ножем в область грудної клітини, верхньої частини тулуба та спини, тобто у життєво важливі органи людини, від яких ОСОБА_6 помер на місці. Таким чином, як слідує зі змісту клопотання прокурора, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині. Зазначається, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 27.02.2023 р. відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25.04.2023 р. Прокурор зазначає, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, стосовно того, що обвинувачена може переховуватись від прокурора та суду, впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначені ризики ґрунтуються на тому, що за вчинення кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 115 КК України, обвинуваченій може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може їй загрожувати, обвинувачена може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Обвинувачена не має постійного місця проживання, на момент вчинення кримінального правопорушення проживала більш як пів року із потерпілим в його квартирі, яка належить батькам останнього, іншого постійного місця проживання у м. Києві обвинувачена не має. Зазначається, що обвинувачена не має стійких соціальних зв`язків, була позбавлена батьківських прав відносно своїх неповнолітніх дітей, які залишились проживати з батьками обвинуваченої за місцем її реєстрації, де остання не проживає. Офіційно не працевлаштована, не має джерела доходу, та засобів зв`язку, зокрема мобільного телефону, жила за рахунок померлого, зловживала алкогольними напоями та вела антисоціальний спосіб життя. Свідками у даному кримінальному провадженні, є сусіди та знайомі обвинуваченої, що вказує на наявність ризику здійснення на них тиску з метою зміни останніми показів, наданих на досудовому розслідуванні. У зв`язку із чим, на переконання прокурора, інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченої.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, захисник зазначив, що обвинувачена раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, має зареєстроване місце проживання, де має змогу проживати, свою вину у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення обвинувачена ОСОБА_4 не визнає, зазначає, що вона не причетна до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, про що надасть свої покази в судовому засіданні. Захисник зазначив, що інший більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої на даній стадії кримінального провадження. Також, захисник звернувся до суду із клопотанням про оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні, з метою надання йому часу ознайомитись із матеріалами кримінального провадження, оскільки він був залучений для здійснення захисту обвинуваченої 20.04.2023 р., та не мав змоги повноцінно вивчити матеріали провадження.

Дослідивши клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши доводи прокурора, обвинуваченої та її захисника, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, в ході судового розгляду клопотання прокурора знайшли своє підтвердження існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор у поданому клопотанні.

Зокрема, продовжують існувати ризики того, що обвинувачена ОСОБА_4 може переховування від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого обвинуваченій може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути їй призначено судом у випадку визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, обвинувачена може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду. Обвинувачена ОСОБА_4 не має постійного місця проживання у м. Києві, офіційно не працевлаштована та суспільно-корисною працею не зайнята, не має постійного джерела доходу, незаміжня, позбавлена батьківських прав відносно малолітніх дітей, що у своїй сукупності вказує на відсутність в обвинуваченої стійких соціальних зв`язків, та свідчить про наявність ризику, що обвинувачена може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Крім того, обвинуваченій у порядку ст. 290 КПК України відкриті матеріали досудового розслідування, а тому вона обізнана із анкетними відомостями свідків у даному кримінальному провадженні, які, як зазначила прокурор, є її знайомими та сусідами, що вказує на наявність ризику можливого впливу на свідків з метою зміни останніми своїх показів, наданих на досудовому розслідуванні.

При розгляді клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховано особу обвинуваченої, яка раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, зареєстрованого постійного місця проживання у м. Києві не має, однак має зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , де не проживала на час свого затримання, офіційно не працевлаштована, незаміжня, позбавлена батьківських прав відносно малолітніх дітей, кримінальне правопорушення, відповідно до змісту обвинувального акту, вчинено за обтяжуючих обставин: у стані алкогольного сп`яніння, та щодо особи, з якою винний перебуває у сімейних відносинах.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно п.2 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, із врахуванням положень п. 4 ч. 2 ст. 183, п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, та враховуючи особу обвинуваченої, суд приходить до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 на даному етапі розгляду кримінального провадження та запобігти ризикам, встановлених судом та перелічених в ухвалі суду.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 .

У зв`язку із викладеним, та із врахуванням тієї обставини, що на стадії досудового розслідування відносно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено ухвалою слідчого судді від 27.02.2023 р., суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження вже обраного відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

У зв`язку із чим, клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 314-315, 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 18 червня 2023 року включно.

Ухвала суду діє до 18 червня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 02.06.2023 р. 14 год. 00 хв.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1