Провадження №1-«кс»/522/3556/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням представника потерпілого ГО «ЦЕНТР ЗАХИСТУ ІНВАЛІДІВ» адвоката ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000584 від 05 квітня 2023 року про допит свідка під час досудового розслідування -

В С Т А Н О В И В:

Представник потерпілого ГО «ЦЕНТР ЗАХИСТУ ІНВАЛІДІВ» адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить провести допит свідка під час досудового розслідування у порядку ст. 225 КПК України.

В обґрунтування клопотання адвокат посилається на те, що у даному кримінальному провадженні ГО «ЦЕНТР ЗАХИСТУ ІНВАЛІДІВ» подало заяву про вчинене кримінальне правопорушення, яким завдано майнової шкоди, а тому воно є потерпілим на підставі ч. 2 ст. 55 КПК України.

Згідно зі ст. 56 КПК України потерпілий має право заявляти клопотання., а згідно зі ст. 58 ККП України, представник користується процесуальними правами потерпілого.

Зважаючи на те, що у даному провадженні є свідок, який є мобілізованим військовослужбовцем ЗСУ, а тому існують підстави вважати про наявність небезпеки для його життя чи здоров`я. Подальший його допит може бути неможливим, а тому представник потерпілого просить здійснити допит свідка в порядку ст. 225 КПК України.

Слідчий суддя, ознайомившись із клопотанням, дійшов висновку про таке.

Згідно зі ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Аналізуючи вказані вимоги статті, слідчий суддя дійшов переконання про те, що для заявлення відповідного клопотання особа повинна володіти певним процесуальним статусом.

Так, згідно з п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Відповідно до вимог КПК України, потерпілий набуває процесуального статусу сторони кримінального провадження у разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення, чого у даному випадку не встановлено.

Відповідно до ч. 6 ст.9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до загальних засад кримінального провадження, вказаних у ст. ст. 8, 9 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні та Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмежене. Ці обмеження повинні мати законну мету і бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Зважаючи на вище викладене, слідчий суддя дійшов переконання, що ГО «ЦЕНТР ЗАХИСТУ ІНВАЛІДІВ» не може виступати ініціатором проведення такої слідчої (розшукової) дії як допит свідка під час досудового розслідування в суді. Належною формою для реалізації свого процесуального права на заявлення клопотання, може бути звернення до слідчого чи прокурора із клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дій, а у разі відсутності належної відповіді на таке клопотання - потерпілий чи його представник володіють правом оскарження такої бездіяльності до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку що дане клопотання не може бути розглянутим, за аналогією із вимогами ст. 304 КПК України, оскільки подане без наявності відповідної процесуальної дієздатності.

Керуючись ст. ст. 3, 7, 9, 55, 58, 225, 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника потерпілого ГО «ЦЕНТР ЗАХИСТУ ІНВАЛІДІВ» адвоката ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000584 від 05 квітня 2023 року про допит свідка під час досудового розслідування - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_3

07.06.2023