Справа № 754/9968/23
У Х В А Л А

Іменем України

03 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,

за участю особи, якою подано заяву: - ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УПГУНП у м. Києві, -

В С Т А Н О В И В :

28.07.2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність службових осіб Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з підстав наявності обставин, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, оскільки справа була призначена до розгляду з порушенням строків розгляду, а також слідчий суддя підвищувала на неї голос у судовому засіданні.

В судовому засіданні ОСОБА_3 заяву підтримала та доповнила, зазначила, що слідчим суддею не забезпечено явку дізнавача для участі у розгляді скарги та не видано судове рішення, постановлене за результатами розгляду скарги.

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду заяви був повідомлена належним чином, неявка слідчого судді не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Дізнавач ВД Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився.

Заслухавши доводи ОСОБА_3 , вивчивши матеріали провадження, оглянувши матеріали справи № 754/9968/23, судом встановлено таке.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ч. 1 ст. 75 КПК України та ст. 76 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Як вказує заявник, слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 не може здійснювати розгляд її скарги на бездіяльність службових осіб Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за наявності обставин, що викликають сумнів у її неупередженості, проте, дані обставини під час розгляду заяви про відвід судом не встановлені. Заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і унеможливлювали винесення слідчим суддею об`єктивного рішення у справі.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді та унеможливлювали ухвалення слідчим суддею об`єктивного рішення у справі, доводи, викладені в заяві про відвід, не містять достатніх доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді. За таких обставин, суд дійшов до переконання про відмову у задоволенні заяви про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , оскільки заявлений відвід є необґрунтованим та безпідставним.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність службових осіб Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1