У Х В А Л А

Іменем України

14 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002739 від 12.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Прип`ять Чорнобильського району Київської області, громадянину України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:

14.09.2023 слідчий СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання наведено, що до судовим розслідуванням встановлюються обставини правопорушення, відповідно до яких, 12.09.2023 приблизно о 13:08 год, ОСОБА_4 знаходячись за місця мешкання поблизу будинку №20 по вул. Оноре де Бальзака у м. Києві, телефоном здійснив повідомлення на спецлінію «102» ГУНП у м. Києві про замінування в квартирі № невстановлена особа телефоном повідомила про мінування приміщення ТОВ «Епіцентр» на території м. Києва. Перевіркою зазначеного повідомлення, було здійснено відпрацювання території обслуговування Деснянського району, на якій розміщено складське приміщення ТОВ «Епіцентр-К» Торговий комплекс «Фулфілмент-Центр «Віскозна», що за адресою: м.Київ, вул.Віскозна, 4 в ході якого наявність вибухових матеріалів та пристроїв не підтвердилась, повідомлення про замінювання є завідомо неправдиве.

13.09.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме ризиків, передбачених п.п. 1 ,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, орган досудового розслідування враховує ступень суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, тяжкість покарання передбаченого санкцією статті, яка відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до тяжких правопорушень. Міцність соціальних зв`язків недостатня для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний не має постійного джерела доходу, не працевлаштований, неодружений, утриманці відсутні, за вказаною адресою мешкає самостійно. За переконанням органу досудового розслідування, опираючись на факти притягнення до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи без цілодобового контролю з боку правоохоронних органів може вчинити нове кримінальне правопорушення.

Більш м`які запобіжні заходи, на переконання слідчого, не призведуть до запобігання наведених вище ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України.

Таким чином, з урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді виключно цілодобового домашнього арешту, оскільки відсутність контролю за особою спонукатиме її до вчинення нових аналогічних злочинів.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник, не заперечував проти задоволення клопотання слідчого, однак вважали за доцільне застосування запобіжного заходу лише у нічний час, що обумовлено необхідністю заробляти кошти на забезпечення елементарних потреб життєдіяльності.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, та його захисника слід дійти до наступних висновків.

Відповідно до ст.12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.259 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів, оскільки санкція цієї частини статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років. Суспільна небезпека правопорушення, полягає у порушенні громадського спокою та зриву нормальної роботи підприємств, що за часів введення військового стану в країні, стає на новий (вищій) рівень загрози настання негативних наслідків.

Слідчий суддя вирішує питання щодо обрання запобіжного заходу на підставі та у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Досліджуючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої, «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У клопотанні, що розглядається, наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 12.09.2023 ОСОБА_4 було затримано співробітниками Деснянського УП ГУНП у м. Києві в порядку ст. 208 КПК України о 17:01 год. 12.09.2023, при особистому обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон, яким здійснювалось хибне повідомлення про мінування.

Оцінюючи ризик переховування від органів досудового розслідування та продовження злочинної діяльності, слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, офіційних джерел доходу не має, забезпечує власні потреби шляхом виконання неспеціалізованих робіт за цивільно-правовими угодами, отже потребує контролю з боку правоохоронних органів, разом з тим повинна бути забезпечена можливість заробляти кошти на забезпечення життєдіяльності. Актуальність цієї обставини, полягає у відсутності близького кола осіб, які б мали можливість забезпечити виконання вказаного запобіжного заходу цілодобово.

Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує репутацію підозрюваного, відсутність офіційного місця роботи, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, відсутність міцних соціальних зв`язків.

При цьому, слідчий суддя приймає до уваги ту обставину, що відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України такий запобіжний захід як домашній арешт, може бути обраний до підозрюваного, оскільки санкція ч. 1 ст. 259 КК України передбачає позбавлення волі.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 21:00 год. до 06:00 год., оскільки саме такий запобіжний захід на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки. Запропоновані у клопотанні обов`язки серед яких, вимога «утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим», не є актуальною за обставинами правопорушення, та не має впливу на доказову базу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002739 від 12.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 , задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 21:00 год. до 06:00 години наступного дня строком на два місяці, заборонивши йому залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , у вказаний період часу.

Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду, негайно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- в період доби з 21:00 години до 06:00 години наступного дня не відлучатися з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у визначений час;

Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 14.11.2023.

Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк дії ухвали.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Повний текст рішення виготовлений 14.09.2023.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1