Справа № 643/8247/23
Провадження № 1-кс/643/1074/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002872 від 14.08.2023,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова 18.08.2023 надійшло вищевказане клопотання, в якому прокурор з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на змив речовини бурого кольору з підлоги; фото слідів ніг на підлозі; чоловічі штани сірого кольору з нашаруванням речовини бурого кольору; ніж з дерев`яною рукояткою зі слідами речовини бурого кольору на рукоятці (загальна довжина ножа 25,5 см., довжина леза 15 см); металеве лезо від ножа довжиною 14,2 см із частиною рукоятки, які було вилучено 14.08.2023 у період часу з 18:30 год. до 19:40 год. за адресою: АДРЕСА_1 , під час огляду місця події.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Відповідно до клопотання власник вилученого майна на даний час не встановлений.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що 14.08.2023 до Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 06.08.2023 близько 22:00 години невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 в ході конфлікту нанесла заявнику тілесні ушкодження. Згідно виписки з КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» ХМР, діагноз: забій м`яких тканин голови, обличчя, проникаюче поранення грудної клітки ліворуч, гемо пневмоторакс ліворуч. Забій лівої легені, колото різані рани кінцівок.

За даним фактом слідчим СВ Харківського РУП № 2ГУНП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002872 від 14.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

14.08.2023 в період часу з 18:30 год. до 19:40 год. за адресою: АДРЕСА_1 слідчим СВ Харківського РУП№2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено: змив речовини бурого кольору з підлоги; фото слідів ніг на підлозі; чоловічі штани сірого кольору з нашаруванням речовини бурого кольору; ніж з дерев`яною рукояткою зі слідами речовини бурого кольору на рукоятці (загальна довжина ножа 25,5 см., довжина леза 15 см); металеве лезо від ножа довжиною 14,2 см із частиною рукоятки.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно буде використано у якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на змив речовини бурого кольору з підлоги; фото слідів ніг на підлозі; чоловічі штани сірого кольору з нашаруванням речовини бурого кольору; ніж з дерев`яною рукояткою зі слідами речовини бурого кольору на рукоятці (загальна довжина ножа 25,5 см., довжина леза 15 см); металеве лезо від ножа довжиною 14,2 см із частиною рукоятки, які було вилучено 14.08.2023 у період часу з 18:30 год. до 19:40 год. за адресою: АДРЕСА_1 , під час огляду місця події.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1