Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4402/23
Номер провадження 1-кс/711/1249/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

заявниці - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в Придніпровському районному суді м. Черкаси заяву ОСОБА_3 про відвід прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулася до суду з заявою про відвід прокурора ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Заявник вважає, що вказаний прокурор не може брати участь у процесуальному керівництві досудового розслідування і підлягає відводу, з огляду на наступні обставини.

Так, заявник вказує, що прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 здійснював нагляд за додержанням законів у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Вона вважає, що прокурор ОСОБА_4 є особисто зацікавленим щодо даного кримінального провадження, а відтак його процесуальне керівництво є неефективним, з огляду на наступне.

Так, 07 вересня 2022 прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у приміщенні Черкаської окружної прокуратури провів допит в якості свідка гр. ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000634 від 30.07.2021 за ч.4 ст.185 КК України.

Згідно витягу з ЄРДР, кримінальне провадження №0000634 зареєстроване 13.04.2022.

Проте, прокурором у процесуальному документі вказано іншу дату реєстрації кримінального провадження 30.07.2021, а відтак документ містить описку, що, на її думку, суперечить вимогам ст.103, 104 КПК України та має визнаватися недопустимим доказом.

Крім того, прокурор ОСОБА_4 , під час допиту свідка гр. ОСОБА_6 , хід та результат слідчої дії не фіксував за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації та в додатках до протоколу відео допиту відсутнє.

Однак, відповідно до Закону України Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану від 14.04.2022 №2201-ІХ в якому зазначено, що згідно ч.11 ст.615 КПК України показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

Крім того, у протоколі допиту свідка гр. ОСОБА_6 , у графі щодо попередження свідка про кримінальну відповідальність за недостовірні свідчення - відсутній підпис допитуваної особи та прокурором ОСОБА_4 , про це не зроблено відмітку.

Також, на думку заявниці, допит свідка гр. ОСОБА_6 , проводився без повного та всебічного з`ясування обставин справи та залишені поза увагою матеріали досудового розслідування, а саме: 1) заява від 28.03.2022 про вчинене кримінальне правопорушення; 2) клопотання від 26.05.2022 про долучення доказів до матеріалів справи (з відеодоказами); 3) клопотання від 30.05.2022 про проведення слідчих дій щодо допиту свідків. Та інші матеріали досудового розслідування. Прокурором не задано жодного запитання свідку за наявними матеріалами справи.

Враховуючи викладене вище, заявниця вважає, що прокурор наповнив матеріали досудового розслідування недопустимими доказами.

Окрім вказаного вище, заявниця зазначає, що 13 жовтня 2022 слідчим СВ ЧРУП ГУНП ОСОБА_7 , прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000634 від 13.04.2022 за ч.4 ст.185 КК України на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України за відсутністю складу кримінального правопорушення.

31 жовтня 2022 засобами поштового зв`язку Укрпошта до старшого групи прокурора Черкаської окружної прокуратури надійшла скарга на постанову слідчого СВ ЧРУП ГУНП ОСОБА_7 , від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження №0000634 від 13.04.2022.

Проте, прокурор ОСОБА_4 , не вбачав підстав для скасування постанови слідчого.

Ухвалою від 07.12.2022 Соснівського районного суду м. Черкаси №712/10308/22 постанову слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 13.10.2022 про закриття кримінального провадження №0000634 від 13.04.2022 скасовано та направлено матеріали для подальшого проведення досудового розслідування.

Під час розгляду скарги прокурор ОСОБА_4 , заперечував проти задоволення скарги.

Повний текст ухвали виготовлено 12.12.2022.

Слідчий, не погоджуючись із судовим рішенням про скасування його постанови до повного тексту ухвали суду, 08.12.2022 виніс аналогічну постанову про закриття провадження.

Дану постанову слідчого від 08.12.2022 про закриття провадження, прокурор не скасував.

Ухвалою від 26.05.2022 Соснівського районного суду м. Черкаси №712/5089/23 постанову слідчого СВ ЧРУП ГУНП ОСОБА_7 , від 08.12.2022 про закриття кримінального провадження №0000634 від 13.04.2022 за ч.4 ст.185 КК України скасовано.

19 червня 2023 слідчий Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 , приймає аналогічну постанову, яку було скасовано вже 3 (три) рази поспіль.

Однак, прокурор ОСОБА_4 , вказану постанову повторно не скасував та порушенні права потерпілого не поновив, зокрема розгляд справи у розумні строки не забезпечив.

Ухвалою від 05.07.2023 Соснівського районного суду м. Черкаси №712/6348/23 постанову слідчого Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 , від 19 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0000634 від 13.04.2022 за ч.4 ст.185 КК України скасовано.

Отже, на думку заявниці, прокурор, який складає та приймає протокол допиту свідка за ознаками зловживання всупереч порядку проведення та фіксації слідчої дії, зокрема не скасовує незаконні постанови слідчого, з об`єктивних причин не може брати участь у здійсненні нагляду за додержанні законів у кримінальному провадженні, з підстав його зацікавленості та неефективності, що в свою чергу призводить до виникнення обґрунтованих сумнівів в його неупередженості, а тому вона звернулась до слідчого судді з даною заявою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала заявлений відвід прокурору Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , вважаючи, що оскільки процесуальне керівництво прокурора ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 є неефективним через його особисту зацікавленість, що вбачається з його дій та бездіяльності викладеної у заяві про відвід, а відтак він має бути відведений від процесуального керівництва.

Прокурор ОСОБА_4 судове засідання не з`явився. Проте надав суду письмове клопотання, в якому просив проводити розгляд даної справи без його участі та відмовити в задоволенні відводу з огляду на те, що фактично заявницю ОСОБА_3 не влаштовують рішення, які приймались у межах даного кримінального провадження ним та слідчим, однак це не є підставою для його відводу.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали заяви слідчий суддя приходить до наступного.

Перелік обставин, що виключають участь прокурора в кримінальному провадженні, міститься в ч. 1 ст. 77 КПК України і є вичерпним.

Так, відповідно до ст. 77 КПК України, прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Попередня участь прокурора у цьому ж кримінальному провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, як прокурора не є підставою для його відводу.

Під час судового засідання встановлено, що 06.07.2023 ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про відвід прокурора ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Звертаючись до слідчого судді з вказаним відводом, заявник зазначає про упередженість та особисту зацікавленість прокурора ОСОБА_4 при здійсненні ним процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022, які виражаються у вчинених ним діях (допущеної описки у протоколі допиту свідка ОСОБА_6 від 07.09.2022, проведення допиту свідка ОСОБА_8 07.09.2022 без відео- чи аудіофіксації вказаної слідчої дії) та бездіяльності (не скасування незаконних постанов слідчого про закриття кримінального провадження, тощо).

Однією з складових засад законності є обов`язок прокурора та інших учасників кримінального провадження з боку обвинувачення всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Вимога здійснення неупередженого досудового розслідування означає, що органи досудового розслідування зобов`язані об`єктивно, неупереджено, без необґрунтованої підозри та обвинувального ухилу встановити за допомогою доказів, зібраних у встановленій процесуальній формі, всі обставини кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили. Неупередженість (об`єктивність) дослідження обставин провадження слідчим, прокурором передбачає вчинення ними процесуальних дій, ухвалення процесуальних рішень лише з підстав, встановлених КПК, та на основі зібраних фактичних даних, без обвинувального ухилу та особистої зацікавленості у вирішенні справи.

Значення об`єктивності чи неупередженості слідчого та прокурора щодо дослідження всіх обставин провадження оцінюється крізь призму гарантування реалізації завдань кримінального провадження, зокрема, щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності відповідно до своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру (ст.2 КПК).

Статтею 3 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що неупередженість та об`єктивність є одними із засад діяльності прокуратури.

Відповідно до Керівних принципів ООН щодо ролі обвинувачів, прийнятих восьмим Конгресом ООН із запобігання злочинності і поводження з правопорушниками (Гавана, Куба, 27 серпня 7 вересня 1990 p.), обвинувачі відповідно до закону виконують свої обов`язки справедливо, послідовно та швидко, поважають і захищають людську гідність й захищають права людини, сприяючи тим самим забезпеченню належного процесу і безперебійного функціонування системи кримінального правосуддя. При виконанні своїх обов`язків обвинувачі виконують свої функції неупереджено та уникають будь-якої дискримінації на основі політичних переконань, соціального походження, раси, культури, статі або будь-якої іншої дискримінації; захищають державні інтереси, діють об`єктивно, належним чином враховують становище підозрюваного та жертви і звертають увагу на всі обставини, що мають відношення до справи, незалежно від того, вигідні чи невигідні вони для підозрюваного (п.?п. 12, 13).

Неупередженість прокурора є необхідною умовою успішного виконання своїх конституційних функцій (ст. 121 Конституції України) та виконання своїх повноважень на досудовому розслідуванні й в судовому провадженні (ст. 36 КПК) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК) та забезпечення законності (ст. 9 КПК). Значення неупередженого досудового розслідування варто оцінюється в контексті забезпечення реалізації права на справедливий розгляд (ст. 6 Європейської конвенції з прав людини).

За результатами розгляду справи, суддею не встановлено визначених законодавством обставин, про які вказує заявник, які б свідчили про упередженість чи зацікавленість прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 під час здійснення ним процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Повноваження прокурора визначені, зокрема у статті 36 КПК України. Згідно із ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Вмотивованість відводу означає, перш за все, спроможність представлених заявником аргументів обґрунтувати сумніви у неупередженості прокурора, можливість впливу вказаних факторів (підстав) на вирішення даної справи та/або об`єктивну неможливість його участі в цьому кримінальному провадженні. Будь-який учасник кримінального провадження може не погоджуватися з вчиненими діями або постановленими рішеннями прокурора і оцінювати їх з позиції свого процесуального статусу і власного процесуального інтересу. Однак тлумачення таких дій і рішень у сенсі підстав для відводу має базуватися не лише на власному переконанні в їх умисній необ`єктивності, а й на фактичних обставинах, за допомогою яких відповідні обставини стануть очевидними і для судді, який розглядає заяву про відвід.

Однак, обставини, на які посилається заявник у своїй заяві, не доводять упередженості та зацікавленості прокурора ОСОБА_4 під час здійснення ним процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. А прийняті прокурором рішення у кримінальному провадженні, за відсутності доказів про будь-яку зацікавленість у результатах розгляду даного кримінального провадження, не може бути достатньою підставою для сумнівів в неупередженості прокурора.

Окремо слід зазначити, що суд критично сприймає доводи заявниці щодо того, що допущена описка в даті внесення відомостей до ЄРДР в протоколі допиту в якості свідка гр. ОСОБА_6 зазначена як 30.07.2021, є підставою для визнання вказаного документу недопустимим доказом.

Крім того, посилання заявниці на обов`язковість проведення такої слідчої дії як допит свідка ОСОБА_6 , відповідно до положень ч.11 ст. 615 КПК України, слідчий суддя вважає хибними, з огляду на дискреційність даної норми, а також положення ч.4 ст. 95 КПК України, відповідно до яких визначено, що суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України.

Аналізуючи положення ч.11 ст. 615 КПК та ч.4 ст. 95 КПК України вбачається, що в умовах воєнного стану, за відсутності можливості здійснення допиту безпосередньо в судовому засіданні потерпілого, свідка чи підозрюваного, суд може посилатися на показання, які були отримані в ході допиту вказаних осіб на стадії досудового розслідування, лише за умови фіксації ходу і результату такого допиту за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин, заявлений відвід не підлягає до задоволення, оскільки є безпідставним. Заявником не наведено аргументів, за яких можливо прийти до висновку, що подальша участь прокурора ОСОБА_4 як процесуального прокурора у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, може призвести до ймовірності ухвалення незаконних, необґрунтованих та несправедливих рішень. На думку слідчого судді, вказані заявником обставини являються її суб`єктивною думкою і не є такими, що викликають сумнів в неупередженості прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 чи зацікавленості у результатах проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, підстави для задоволення відводу відсутні.

Керуючись ст. ст. 77, 80, 81, 372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні №0000634, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 14.07.2023 о 10-00 годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1