Справа № 643/3192/23
Провадження № 1-кс/643/510/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 00001326 від 21.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001326 від 21.04.2023 за ч. 1 ст. 121 КК України, яким встановлено, що 20.04.2023 за адресою АДРЕСА_1 виявлений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого госпіталізовано до ХМКЛШНМД ім. проф. Мещанінова. Згідно довідки лікаря у ОСОБА_4 встановлений діагноз: забійна рана лобної області, рвана рана верхньої губи, закрита травма грудної клітини, перелом VII ребра праворуч, правобічний гемопневмоторакс.

21.04.2023 в період часу з 14:20 до 15:10 під час проведення огляду місця події в квартирі АДРЕСА_2 виявлено та вилучено: сорочку з нашаруваннями речовини бурого кольору (виявлено в кімнаті №2); 1 змив речовини бурого кольору, вилучений на марлевий тампон (виявлено в кімнаті № 2); 1 змив речовини бурого кольору, вилучений на марлевий тампон (виявлено на кухні); 1 відрізок липкої стрічки з слідами папілярних візерунків з пляшки горілки (виявлений на кухні). Належить сорочки, змивів речовини бурого кольору, відрізку липкої стрічки під час проведення досудового розслідування не встановлена.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням слідчим і прокурором подані заяви про підтримання клопотання та розгляд без їх участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо умисного нанесення тяжких тілесних ушкоджень внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно копії протоколу огляду від 21.04.2023, проведеного в період часу з 14:20 до 15:10 в квартирі АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено: сорочку з нашаруваннями речовини бурого кольору (виявлено в кімнаті №2); 1 змив речовини бурого кольору, вилучений на марлевий тампон (виявлено в кімнаті № 2); 1 змив речовини бурого кольору, вилучений на марлевий тампон (виявлено на кухні); 1 відрізок липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків з пляшки горілки (виявлений на кухні).

Клопотання про арешт майна подано до суду 24.04.2023 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурором дотриманий.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 24.04.2023 надано дозвіл на проведення огляду в квартирі за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлена та вилучена під час проведення огляду сорочка може бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 21.04.2023 під час огляду квартири АДРЕСА_2 , а саме:

- сорочку з нашаруваннями речовини бурого кольору (виявлено в кімнаті №2).

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1