УН № 336/3586/23
пр. № 1-кс/336/439/2023
УХВАЛА

Іменем України

27.04.2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого сектору дізнання відділу поліції №4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_2 по кримінальному провадженню № 0000036 від 22.04.2022року за ч. 2 ст. 263 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна. У якому просить, винести ухвалу про арешт майна: предмета, що зівні похожий на ніж з ознаками холодної зброї, має загальну довжину 21,5 см., де рукоятка довжиною близько 10 см., а довжина клинку близько 11 см., ширина клинку в найбільшій частині 2,4 см., та не лезі гравіювання, який належить ОСОБА_3 .

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови й його задоволенні.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З огляду на правову природу майна визначеного нормами цивільного законодавства предмет зовні схожий на певну річ не є майном. Підстави його арешту не обґрунтовані, такий предмет є потенційно речовим доказом.

Крім того, холодні зброя заборонена до вільного обігу.

Слідчим не описано від чого убезпечує накладення на нього арешту, ким він може бути знищений, пошкоджений тощо.

Мета такої процесуальної дії як арешт не визначено. За таких умов клопотання підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання

залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4