Справа № 939/235/23
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

26 червня 2023 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт Бородянка Бучанського району Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 29 грудня 2017 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Пісківка Бородянського району Київської області, громадянина України, який зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживає в АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

31 січня 2023 року з Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області до Бородянського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191 і ч. 1 ст. 366 КК України.

За ухвалою судді від 06 лютого 2023 року підготовче судове засідання було призначено на 13 лютого 2023 року на 12 годину 00 хвилин.

07 лютого 2023 року від представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із неможливістю прибуття до суду через зайнятість у розгляді іншої справи.

13 лютого 2023 року підготовче судове засідання було відкладено на 23 лютого 2023 року.

23 лютого 2023 року в підготовчому судовому засіданні захисником адвокатом ОСОБА_5 заявлено клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. За клопотанням прокурора у судовому засіданні оголошено перерву до 06 березня 2023 року.

06 березня 2023 року справу було знято з розгляду у зв`язку із зайнятістю судді у розгляді іншої справи. Призначено підготовче судове засідання на 24 березня 2023 року.

За ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 24 березня 2023 року клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 задоволено частково. Звільнено ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 366 КК України та кримінальне провадження у частині обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, закрито в зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. В іншій частині в задоволенні клопотання відмовлено.

24 березня 2023 року в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 11 травня 2023 року.

11 травня 2023 року справу було знято з розгляду у зв`язку із зайнятістю судді у розгляді іншої справи. Призначено підготовче судове засідання на 25 травня 2023 року.

23 травня 2023 року від захисника адвоката ОСОБА_5 надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із неможливістю прибуття до суду.

25 травня 2023 року у зв`язку із неявкою захисника адвоката ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 26 червня 2023 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , посилаючись на те, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття провадження або внесення подання про визначення підсудності немає, просила призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Захисник адвокат ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_4 і представник потерпілого адвокат ОСОБА_6 погодилися з думкою прокурора про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Вислухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підсудне Бородянському районному суду Київської області, підстав для закриття кримінального провадження не встановлено, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України, а тому кримінальне провадження необхідно призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Щодо заявлених у кримінальному провадженні цивільних позовів суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом третім частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

У постанові від 26 червня 2019 року в справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права:

- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);

- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);

- прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача;

- оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року в справі № 912/2385/18 зазначено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Крім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27). Така практика не є намаганням обмежити функції прокуратури сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, а є лише наслідком системного тлумачення положень законодавства, якими встановлена необхідність підтвердження судом підстав для представництва прокуратурою інтересів держави, оскільки право прокуратури на звернення до суду в інтересах уповноваженого суб`єкта не може презюмуватися, як безспірне.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках якщо: - захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; - у разі відсутності такого органу.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду та замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20 вересня 2018 року в справі 924/1237/17, від 23 жовтня 2018 року в справі № 906/240/18 та від 01 листопада 2018 року в справі № 910/18770/17.

Виконавчий комітет Пісківської селищної ради пред`явив до обвинуваченого ОСОБА_4 цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у розмірі 125 306,19 гривень.

Враховуючи викладене, а також з огляду на те, що виконавчий комітет Пісківської селищної ради звернувся з цивільним позовом у даному кримінальному провадженні в порядку ст. 128 КПК України, суд вважає, що прокурором не доведено наявність обґрунтованих підстав для представництва Пісківської селищної ради об`єднаної територіальної громади в зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням нею своїх повноважень на звернення до суду з цивільним позовом.

Крім того, прокурором не надано доказів на підтвердження того, що він звертався до Пісківської селищної ради об`єднаної територіальної громади з повідомленням про те, що має намір подавати цивільний позов у її інтересах.

Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Частиною четвертою статті 56 ЦПК України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на зазначене, суд вважає, що при зверненні до суду з цивільним позовом в інтересах держави в особі Пісківської селищної ради об`єднаної територіальної громади прокурором не виконані вимоги ч. 4 ст. 56 ЦПК України, а тому цивільний позов необхідно повернути.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд вважає за необхідне доручити Бучанському районному відділу № 1 філії Державної установи "Центр пробації" в місті Києві та Київській області скласти досудову доповідь відноснообвинуваченого ОСОБА_4 .

Керуючись ст. 314, 314-1, 315, 316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, до судового розгляду на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду Київської області на 06 липня 2023 року на 12 годину 00 хвилин.

Кримінальне провадження розглянути суддею одноособово.

Цивільний позов виконавчого комітету Пісківської селищної ради прийняти до розгляду.

Визнати виконавчий комітет Пісківської селищної ради цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем.

Цивільний позов прокурора Бородянського районного відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області, поданий в інтересах держави в особі Пісківської селищної ради об`єднаної територіальної громади, повернути прокурору.

В судове засідання викликати прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 , представника Бучанського районного відділу № 1 філії Державної установи "Центр пробації" в місті Києві та Київській області.

Доручити Бучанському районному відділу № 1 філії Державної установи "Центр пробації" в місті Києві та Київській області скласти та надати суду до 06 липня 2023 року досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 .

Ухвала в частині повернення цивільного позовуможе бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали суду.

СуддяОСОБА_7