Справа № 404/6163/22
Номер провадження 1-кс/404/604/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому, скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Майнінг Експрес» на бездіяльність слідчого Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області з приводу можливого зволікання з оглядом та поверненням майна по кримінальному провадженню 0001042, за ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 388 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Майнінг Експрес» подало до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу про визнання протиправною бездіяльності слідчого Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області по кримінальному провадженню 0001042, за ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 388 КК України. У зв`язку з цим просить встановити для слідчого обов`язок забезпечити огляд та повернення майна товариству, тобто його власнику. Підставою перерахованих вимог, вказує рішення слідчого судді про скасування раніше накладеного арешту.

Представник товариства заявлені вимоги підтримав і просить негайно надати для огляду та у подальшому повернути майно ТОВ «Майнінг експрес», що перебуває у правоохоронних органів без достатніх правових підстав. Подав заяву про вирішення вимог скаржника без його участі.

20 травня 2021 року, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва постановлено ухвалу про надання дозволу на проведення обшуку за місцем здійснення діяльності компанії ТОВ «Майнінг Експрес», за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е.

15 червня 2021 року, за клопотанням заступника начальника відділу Офісу Генерального прокурора Печерським районним чудом м. Києва накладено арешт на майно вилучене під час обшуку, проведеного по вул. Волкова, 13Е в м. Кропивницькому.

04 жовтня 2021 року, ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, залишена без змін ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.06.2021 року про накладення арешту на майно.

13 січня 2022 року, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва постановлено ухвалу щодо проведення обшуку нежитлового будинку за місцем здійснення діяльності компанії ТОВ «Майнінг Експрес», за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е.

16 лютого 2022 року, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва скасовано арешт з майна вилученого під час проведення обшуку за місцем здійснення діяльності компанії ТОВ «Майнінг Експрес», за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.06.2021 року.

26 травня 2022 року, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зобов`язано слідчого повернути ТОВ «Майнінг Експрес» тимчасово вилучене 27.01.2022 року під час обшуку майно за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е.

06 червня 2022 року, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуків 07-08.06.2021 року та 27-30.01.2022 року за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е.

07 липня 2022 року, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва постановлена ухвала, якою скасовано арешт з майна, вилученого 07-08.06.2021 року під час обшуку за місцем здійснення діяльності компанії ТОВ «Майнінг Експрес», за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.06.2022 року.

На підставі постанови першого заступника Генерального прокурора, підтвердженого змістом витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що станом на 12.07.2022 року проведення досудового розслідування кримінального провадження 0001042, за ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 388 КК України доручено слідчому управлінню Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим.

02.08.2022 року ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області повторно накладено арешт на майно, визнане речовими доказами у кримінальному провадженні 0001042, шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження, розпорядження та користування майном.

11 серпня 2022 року, постановою заступника Генерального прокурора, проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню 0001042, доручено слідчому управлінню Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області.

Постановою заступника начальника відділу процесуального керівництва досудовими розслідуваннями та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях з кіберзлочинності управління організації і процесуального керівництва досудовими розслідуваннями посягань на кібербезпеку держави Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки та кібербезпеку держави Офісу Генерального прокурора від 12 вересня 2022 року визначена підслідність кримінального провадження 0001042 за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

30 вересня 2022 року, слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва постановив ухвалу, якою скасував арешт накладений на майно слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області від 02.08.2022 року, вилучене : 07-08.06.2021 року та 27-30.01.2022 року під час проведення обшуків за адресою: м. Кропивницький, вул. Волкова, 13Е.

Постановою прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури від 21.10.2022 року проведення досудового розслідування доручено слідчому відділу Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області.

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ухвалою від 04.10.2022 року відмовив ТОВ «Майнінг Експрес» у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

У теперішній час СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській проводить досудове розслідування кримінального провадження 0001042 за ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 388 КК України.

За версією представників сторони обвинувачення у період з 2018 року група осіб створила протиправну фінансову схему, метою якої стало заволодіння шахрайським шляхом коштами громадян України та іноземних громадян, в особливо великих розмірах під виглядом надання послуг «хмарного майнингу» найбільш капіталізованих світових крипто валют, без фактичного таких послуг.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 370 КПК України).

Інший власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею (ч. 1 ст. 174 КПК України).

Потреба правового визначення належного, тобто компетентного слідчого судді для розгляду клопотання про скасування арешту майна є первинною істотною складовою умовою для ухвалення судового рішення компетентним судом. Для цього запроваджено засади підсудності.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (див. пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Статтею 32 КПК України визначені загальні правила територіальної підсудності, зокрема, клопотання про скасування арешту на майно розглядаються за правилами глави 26 КПК України, слідчим суддею того місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи положення ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності.

За правилами територіальної підсудності клопотання про скасування арешту з майна подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, у тому числі під час розгляду клопотання про скасування арешту на майно, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 215 КПК України, досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування відповідні державні установи - слідчі підрозділи.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Для визначення до якого місцевого суду може бути подано скаргу або клопотання слідчому судді ключове значення мають дві підстави: 1) територіальна юрисдикція місцевого суду; 2) знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду. Таким чином, юрисдикція місцевого суду поширюється на відповідний район або кілька районів, район у місті, місто або місто і певний район навколо нього.

Місцезнаходженням відповідного органу досудового розслідування є місце розташування територіального підрозділу (управління), який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального підрозділу (слідчого відділу), який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування.

Як зазначено у листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13, законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Тотожний висновок містить лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.09.2016 року, адресований заступнику Генерального Прокурора України, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів,згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Положеннями ст. 216 КПК України визначена підслідність органів досудового розслідування. Таким чином, законодавче розмежування підслідності між різними органами досудового розслідування визначає розподіл наданих кримінальним процесуальним законом повноважень таким органам.

Статтею 19 Конституції України передбачається, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

ТОВ «Майнінг Експрес», всупереч встановлених правил підсудності подало клопотання про скасування арешту з майна до Печерського районного суду міста Києва. Хибність поданого клопотання про скасування арешту підтверджується тим, що починаючи з 12 вересня 2022 року визначена підслідність кримінального провадження 0001042 за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, тобто компетентним слідчим суддею міг бути тільки суддя з числа суддів Ленінського районного суду міста Кіровограда.

За правилами ст. 132 КПК України імперативно визначено розмежування повноважень між слідчими суддями.

Разом з цим, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 вересня 2022 року по кримінальному провадженню 0001042 було задоволено клопотання представника володільця арештованого майна та скасовано арешт щодо майна вилученого під час проведених обшуків: 07-08.06.2021 року та 27-30.01.2022 року по вул. Волкова, 13Е в м. Кропивницькому.

Посилаючись на зазначене судове рішення володілець арештованого майна звернувся до прокурора, слідчого та слідчого судді з вимогою повернути належне ТОВ «Майнінг Експрес» майно.

Для вирішення вимог скаржника не потрібно надавати правову оцінку змісту ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.09.2022 року, оскільки вказане судове рішення постановлено не слідчим суддею Ленінського районного суду міста Кіровограда, отже ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва не здатна змінити умови чи припинити чинний захід забезпечення застосований по кримінальному провадженню 0001042 у виді накладення арешту на майно, що було вилучено під час проведення двох обшуків.

Правильність висловленого твердження узгоджується з положеннями п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України про те, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Станом на 30 вересня 2022 року, у суддів Печерського районного суду м. Києва припинився строк повноважень здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тому не існує законних підстав, потреб і правових зобов`язань на повернення майна його власнику, оскільки повторно накладений арешт на майно продовжує залишатися чинним.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які полягають, зокрема, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно вимог ст. 169 цього Кодексу.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого під час досудового розслідування може бути прийняте рішення про скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги (ст. 307 КПК України).

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Власник арештованого майна не подав доказів ухвалення судового рішення компетентним судом, з дотриманням вимог підслідності, отже стосовно учасників цього кримінального провадження продовжує залишатися чинними та підлягають виконанню умови застосованого заходу забезпечення у виді накладення арешту та заборони на відчуження, розпорядження і користування майном товариства з обмеженою відповідальністю «Майнінг Експрес», накладеного на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02.08.2022 року.

Для обґрунтування та мотивації цієї ухвали використані Бангалорськи принципи поведінки судді, а також повноваження слідчого судді суду першої інстанції. Перераховані застереження забороняють судді районного суду вдаватися до правових висновків з приводу законності судового рішення, зокрема ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 вересня 2022 року.

Крім того не підлягає задоволенню вимога скаржника про огляд майна, оскільки згідно ст.64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна.

Відповідно до вимог ч.1 та 2 статті 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Представник ТОВ «Майнінг Експрес», як третя особа з правами підозрюваного в частині, що стосуються арешту майна, має право оглянути речові докази в порядку ст. 290 КПК України, тобто після завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. З огляду на перераховані обставини, обґрунтовано вважаю, що вимогу про огляд речових доказів заявлено передчасно. Керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Майнінг Експрес» на бездіяльність слідчого Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області з приводу зволікання у поверненні майна та встановити слідчому обов`язку оглянути та повернути майно, вилучене 07-08.06.2021 року та 27-30.01.2022 року по вул. Волкова, 13Е в м. Кропивницькому, відмовити.

Ухвала не оскаржується в апеляційному порядку.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1