Номер провадження 11-кп/816/475/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Справи в порядку виконання судових рішень у кримінальних провадженнях
УХВАЛА

Іменем України

04 січня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 592/15439/21 за клопотанням захисника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.05.2022 відносно ОСОБА_7 ,

установила:

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.05.2022 відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_8 про звільнення від відбування покарання у виді довічного позбавлення волі або заміни довічного позбавлення волі на позбавлення волі на певний строк.

21.06.2022 на вказану ухвалу суду захисник ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання ОСОБА_8 про звільнення від відбування покарання у виді довічного позбавлення волі або заміни довічного позбавлення волі на позбавлення волі на певний строк. Також просить поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки ухвалу отримав 17.06.2022.

Приймаючи до уваги те, що від прокурора ОСОБА_10 надійшла письмова заява, в якій він просить апеляційний розгляд кримінального провадження провести у його відсутність, від захисника ОСОБА_9 надійшла письмова заява, в якій він просить розглянути клопотання без його участі та поновити пропущений строк, а від засудженого ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомленого про час та місце судового засідання, заяв чи клопотань щодо розгляду клопотання захисника за його участі не надходило, то колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд без участі сторін кримінального провадження, що не протирічить вимогам кримінального процесуального закону (ч. 4 ст. 107, ч. 4 ст. 405 КПК).

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв потерпілого, iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують обвинуваченому (засудженому) реальну можливість використати вci передбачені законом засоби захисту вiд обвинувачення. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання семиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Ухвала Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.05.2022 оголошена за участі засудженого ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_9 , тому останній день строку апеляційного оскарження, зокрема для захисника припадав на 19.05.2022.

Однак апеляційну скаргу захисник подав тільки 21.06.2022, тобто з тривалим пропуском встановленого законом строку. При цьому захисник поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження обгрунтовує тим, що копію судового рішення він отримав 17.06.2022.

Однак поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними саме до закінчення процесуального строку, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

У даному випадку, наведена захисником причина пропуску строку на апеляційне оскарження не містить будь-яких обставин, що свідчать про наявність об`єктивних причин, які б могли завадити йому оскаржити судове рішення у встановлений законом строк, та насамперед суперечить положенням п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК щодо початку обрахунку строку апеляційного оскарження.

Таким чином, твердження захисника про поважність пропуску строку на оскарження вироку суду не заслуговують на увагу, оскільки суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, наданим їй кримінальним процесуальним законом, а тому сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками такого свого рішення. При цьому безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є прямим порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Оскільки сукупність фактичних обставин кримінального провадження свідчить, що захисник мав можливість повною мірою реалізувати своє право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, але у встановлений законом строк не скористався таким, тому причина пропуску строку апеляційного оскарження ухвали суду колегія суддів не може вважати поважною, внаслідок чого захиснику необхідно відмовити в поновленні строку, повернувши останньому його апеляційну скаргу.

Керуючись ст. 395, 399 КПК України, -

постановила:

У задоволенні клопотання захиснику ОСОБА_11 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ковпаківського районного суду м. Суми від 12.05.2022 відмовити.

Апеляційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами повернути захиснику ОСОБА_9 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4