Справа № 461/1464/23
Провадження № 1-кс/461/1317/23
УХВАЛА

08.03.2023 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 03 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що відповідно до наказу начальника центру ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» № 56 - к від 1 квітня 2010р. ОСОБА_5 призначено на посаду провідного експерта технічного з промислової безпеки відділу випробувань та експертиз об`єктів котлонагляду та підіймальних споруд.

Відповідно до посадової інструкції затвердженої директором ДП «Західний ЕТЦ» від 13.08.2018 на ОСОБА_5 покладено ряд завдань та обов`язків, серед яких наявні:

- проведення експертизи проектної документації на ремонт, реконструкцію, технічне переоснащення, виготовлення, монтаж та налагодження об`єктів котлонагляду та підіймальних споруд (далі КН та ПС), інших об`єктів згідно діяльності відділу, на відповідність законів нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки і інших нормативних документів;

- проведення експертиз нових об`єктів КН та ПС на відповідність законів та інших нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки;

- проведення обстеження підприємств щодо спроможності суб`єкта господарювання виконувати роботи підвищеної небезпеки та експлуатувати об`єкти підвищеної небезпеки з додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки.

При цьому, ОСОБА_5 в період часу з 01.02.2021 по 10.02.2021 пройшов курс підвищення кваліфікації за напрямом: проведення технічного огляду та/або експертного обстеження вантажопідіймальних кранів, підйомників, ліфтів, ескалаторів, канатних доріг, фунікулерів і стаціонарних та пересувних атракціонів та в період часу з 08.02.2021 по 17.02.2021 пройшов курс підвищення кваліфікації за напрямом: проведення технічного огляду та/або експертного обстеження об`єктів котлонагляду (котлів, посудин, що працюють під тиском, трубопроводів пари та гарячої води), про що, отримав відповідні свідоцтва про підвищення кваліфікації.

Таким чином, ОСОБА_5 , займаючи посаду провідного експерта технічного з промислової безпеки відділу випробувань та експертиз об`єктів котлонагляду та підіймальних споруд ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» є особою, яка провадить професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг.

Так, орієнтовно в середині травня 2022 року ОСОБА_8 будучи директором ТОВ «ЛІФКОМ», маючи намір здійснювати діяльність пов`язану з виконанням будівельних робіт, в тому числі робіт підвищеної небезпеки, звернувся в ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» щодо отримання дозволу на проведення відповідних робіт.

Перебуваючи в ДП «Західний ЕТЦ Держпраці» ОСОБА_8 порадили звернутись в відділ випробувань та експертиз об`єктів котлонагляду та підіймальних споруд, працівниками якого видаються відповідні висновки, що останнім було зроблено.

ОСОБА_5 будучи експертом технічного з промислової безпеки відділу випробувань та експертиз об`єктів котлонагляду та підіймальних споруд, в ході розмови з ОСОБА_8 , повідомив про можливість проведення ним відповідної експертизи та надання позитивного висновку.

В подальшому, ОСОБА_5 в середині червня 2022 року перебуваючи на одній із автостоянок, яка знаходиться на території Сихівського району м. Львова, під час огляду автокрану, повідомив ОСОБА_8 , що за видачу позитивного висновку, окрім офіційної оплати за проведення експертизи, необхідно додатково, як неправомірну вигоду, надати грошові кошти в сумі 30 000 грн.

28.07.2022 між ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці», в особі головного інженера Ярослави Макар та ТОВ «ЛІФКОМ», в особі директора ОСОБА_8 , укладено договір №2409-12 про надання послуг - проведення експертизи щодо додержання вимог законодавства з питань охорони праці та безпеки промислового виробництва під час виконання робіт підвищеної небезпеки. Окрім того, в цей же день ОСОБА_8 надано рахунок № 2409-12 на суму 15 600 грн. за видачу висновку експерта, який ним було оплачено.

21.11.2022 орієнтовно о 12:05 год. ОСОБА_5 перебуваючи біля приміщення ДП «Західний ЕТЦ», який знаходиться по вул. Богдана Хмельницького, 233, що у місті Львові висловив вимогу та одержав від ОСОБА_8 частину неправомірної вигоди в сумі 3 000 грн.

В подальшому, 03.03.2023 ОСОБА_5 при зустрічі з ОСОБА_8 , яка відбулась біля університету імені Івана Франка, що за адресою: м. Львів, вул. Університетська, 1, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, висловив ОСОБА_8 протиправну вимогу про необхідність надання йому окрім раніше обумовленої суми в розмірі 30000 грн., ще неправомірної вигоди в розмірі 12 000 грн. за сприяння у видачі відповідного дозволу Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці.

Таким чином, ОСОБА_8 , будучи поставленим в умисно створені ОСОБА_5 умови, за яких він вимушений надати йому неправомірну вигоду з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів, а саме відмові у наданні йому позитивного висновку щодо стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки та неотриманні дозволу на виконання вантажувально-розвантажувальних робіт за допомогою машин і механізмів, погодився на протиправні вимоги ОСОБА_5

07.03.2022, близько 11 год 25 хв. перебуваючи в автомобілі марки «Ford Focus», д.н.з. НОМЕР_1 , по вул. Хвильового, 14а, у місті Львові, одержав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду загальною сумою 39 000 гривень за вчинення ним, в інтересах ОСОБА_8 дій, а саме: за видачу позитивного висновку експертизи щодо стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки, а також сприяння у видачі дозволу на виконання вантажувально-розвантажувальних робіт за допомогою машин і механізмів Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці. Після чого, правоохоронними органами було припинено протиправну діяльність ОСОБА_5 , а предмет неправомірної вигоди вилучено.

08.03.2023року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України, яке відповідно до ч. 6 ст. 12, примітки до ст. 45 КК України відноситься до категорії тяжких корупційних кримінальних правопорушень.

Слідчий зазначив, що станом на день подання клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відтак просить слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий та прокурор в судовому засідання клопотання підтримали, просили суд задовільнити його в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували. Підозрюваний вказав, що своєї вини у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнає, а гроші, як предмет неправомірної вигоди йому підкинули працівники правоохоронних органів. Захисник зазначив, що у підозрюваного наявні міцні соціальні зв`язки, оскільки останній офіційно працевлаштований, має місце постійного проживання, одружений, а тому просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який на думку захисника, цілком забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України,, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:

-заяві ОСОБА_8 про вчинення злочину;

-протоколах допиту свідка ОСОБА_8 , який повідомив, що ОСОБА_5 вимагає неправомірну вимогу за видачу висновку та дозволу;

-протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме аудіо-відео контролю особи від 08.12.2022 року;

-протоколі обшуку автомобіля яким користується ОСОБА_5 від 07.03.2023, відповідно до якого вилучені ідентифіковані грошові кошти та мобільний телефон ОСОБА_5 ;

-протоколі затримання, в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 ;

-протоколах обшуків від 07.03.2023;

Слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, крім того останній має право на виїзд за кордон;

-ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливість підозрюваного знищити або сховати викрадене майно, а також знаряддя та засоби вчинення правопорушень, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 матиме можливість безперешкодно відвідувати своє роботи місце, де зможе знищити, приховати документи, або інші докази вчинення ним вказаного кримінального правопорушення; -ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідка у даному кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що свідками у даному кримінальному провадженні є працівники установи де здійснює свою діяльність ОСОБА_5 , відтак, необрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дасть можливість підозрюваному незаконного впливу на свідків кримінального правопорушення, яких у подальшому необхідно допитати, крім того інші, невстановлені на даний час, свідки можуть бути піддані незаконному впливу зі сторони ОСОБА_5 . Окрім цього, з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України), свідки ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку суду.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обираючи підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких злочинів та за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскількиінші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Істоміна проти України» встановлено, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому, розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. ЄСПЛ наголосив на тому, що суд повинен так само обережно і ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 віднесене кримінальним законом до категорії тяжких злочинів, несе високу суспільну небезпеку та негативні наслідки для громадянського суспільства, а також можливість настання ризиків, пов`язаних із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження, - розмір застави визначається слідчим суддею у максимально визначеному кримінальним законом розмірі.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого,- задовольнити повністю.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб, тобто до 06 травня 2023 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу, в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень, та у разі внесення застави покласти на підозрюваного строком на 60 діб наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом;

2) не відлучатися зі Львівської області без дозволу слідчого, прокурора у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду;

3) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_8 та працівниками державного підприємства «Західний експертно-технічний центр Держпраці»;

4) не відвідувати приміщення державного підприємства «Західний експертно-технічний центр Держпраці»;

5) повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Повний текст ухвали проголошено 10 березня 2023 року о 15 год. 45 хв.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1