Провадження № 1-кп/761/3088/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 220 220 000 000 004 76 від 08.09.2022, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Новий Світ Старобешівського району Донецької області, громадянин України, із середньою освітою, офіційно непрацюючий, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,

обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 2583, ч. 2 ст. 260 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 2583, ч. 2 ст. 260 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи вказаний процесуальний документ таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК. Крім того, державний обвинувач просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, оскільки, з огляду на покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, обвинувачений може вчинити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник не заперечував проти призначення обвинувального акта до судового розгляду, однак просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи необґрунтованістю ризиків, активним сприянням ОСОБА_5 у розкритті злочинів. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений не заперечував проти призначення обвинувального акта до судового розгляду. Просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосувавши при цьому домашній арешт.

Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора, дійшов висновку про таке.

Статтею 314 КПК визначено, що обвинувальний акт повертається прокурору у разі невідповідності цього документу вимогам КПК.

Відповідно до ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити, серед іншого, викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З огляду на зазначене суд вважає, що прокурором дотримані вимоги ст. 291 КПК, обвинувальний акт містить дані, обов`язкова наявність яких визначена законом.

Кримінальне провадження відповідно до ст. 32, 33, 615 КПК підсудне Шевченківському районному суду м. Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК, підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст. 314 КПК судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, а тому суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 2583, ч. 2 ст. 260 КК.

Враховуючи, що обвинуваченим не заявлено клопотання про здійснення кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів, суд, керуючись положеннями ч.2 ст. 31 КПК України, дійшов висновку про необхідність здійснення кримінального провадження у суді першої інстанції суддею одноособово.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч. 6 цієї статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На підставі вказаних засад кримінального провадження, а також згідно з ч. 2 ст. 318 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачений, його захисник, перекладач, потерпілі та їх представники.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суддя бере до уваги, що частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування таких складових:

- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;

- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, на цій стадії суд не має права надавати оцінку обґрунтованості підозри, оскільки ОСОБА_5 вже висунуте обвинувачення.

Вирішуючи питання про доцільність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд дійшов висновку, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК.

Зокрема, обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі до п`ятнадцяти років, що свідчить про наявність обґрунтованого ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду. Водночас, суд бере до уваги високу імовірність виїзду ОСОБА_5 на тимчасово окуповану територію Донецької області, оскільки останній має сталі соціальні зв`язки на вказаній території.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Характер інкримінованих обвинуваченому злочинів, пов`язаних з участю у терористичній організації та непередбачених законами України збройних формувань, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_5 та підтверджує високу ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Крім того, суд вважає достатньо високими ризики, що обвинувачений з метою схилення свідків до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні, та розуміючи, що він вчинив особливо тяжкий злочин проти громадської безпеки та основ національної безпеки України, миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, може вчинити тиск на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити свою злочинну діяльність.

Враховуючи наведе, суд дійшов висновку про необхідність застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою по 23 грудня 2022 року включно, підстав для застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 - суд не вбачає.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК.

Таким чином, враховуючи фактичні обставини кримінального правопорушення, його наслідки, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК щодо високого ступеню ризику ухилення обвинуваченого від суду, з урахуванням в тому числі даних про особу обвинуваченого, дають достатні підстави суду для висновку про необхідність не визначати розмір застави обвинуваченому ОСОБА_5 при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315, 334 КПК України, суд

у х в а л и в :

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 2583, ч. 2 ст. 260 КК України, призначити на 11 год. 00 хв. 31.10.2022 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.

Судовий розгляд здійснювати суддею одноособово.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 23 грудня 2022 року включно.

Про час та місце судового розгляду повідомити сторони кримінального провадження.

Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в частині рішення щодо обрання запобіжного заходу упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1