Справа №585/1521/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/435/22 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - бездіяльність слідчого, прокурора
УХВАЛА
Іменем України

03 листопада 2022 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 585/1521/22 за апеляційною скаргою представника заявниці ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 02.09.2022 про відмову у відкритті провадження,

установила:

В поданій апеляційній скарзі представник заявниці ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати дізнавача СД Роменського РВП ГУНП ОСОБА_8 допитати ОСОБА_9 щодо обставин, викладених в заяві ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 19.02.2022, провести перевірку щодо наявності у ОСОБА_9 боргових зобов`язань перед іншими особами, кредиторами, фінансовими установами, оскільки ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

02.09.2022 адвокат ОСОБА_10 в інтересах заявниці ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області зі скаргою на постанову дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_8 від 18.08.2022 про задоволення клопотання про виконання процесуальних дій в порядку ст. 303 КПК.

Ухвалою слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 02.09.2022 відмовлено у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_10 на вказану вище постанову дізнавача. Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що скарга подана на рішення дізнавача, що не підлягає оскарженню в розумінні положень ст. 303 КПК.

До початку апеляційного розгляду від адвоката ОСОБА_10 та прокурора ОСОБА_11 надійшли письмові заяви про розгляд матеріалів кримінального провадження у їх відсутність, тому колегія суддів вважає можливим здійснити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін кримінального провадження, оскільки це не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно ч. 1 і 5 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Відповідно ч. 1 ст. 9 КПК, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а згідно ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.

Параграфом 1 глави 26 Розділу III КПК встановлено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, а у ч. 1 ст. 303 КПК визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. При цьому ст. 304 КПК регламентує випадки, коли за скаргою, поданою у порядку ст. 303 КПК, має бути відмовлено у відкритті провадження або вона підлягає поверненню.

Так, відповідно ч. 4 ст. 304 КПК, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, постановою дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області від 18.08.2022 клопотання представника заявниці ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_10 від 05.08.2022 про виконання процесуальних дій в кримінальному провадженні було задоволене частково, а 02.09.2022 ОСОБА_10 звернулась до слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області зі скаргою, в якій просила зобов`язати дізнавача СД Роменського РВП ГУНП ОСОБА_8 викликати для надання пояснень та допитати ОСОБА_9 щодо обставин, викладених в заяві ОСОБА_7 від 19.02.2022 про вчинене кримінальне правопорушення, а також провести перевірку щодо наявності у ОСОБА_9 боргових зобов`язань перед іншими особами, кредиторами, фінансовими установами, у тому числі і перед ОСОБА_7 , так як дізнавачем в порушення вимог кримінального процесуального закону було необґрунтовано відмовлено у задоволенні цих вимог її клопотання.

Відмовляючи у відкритті провадження за вказаною скаргою, слідчий суддя виходив з того, що скарга подана на рішення дізнавача, що не підлягає оскарженню згідно ст. 303 КПК, а також у зв`язку із неподанням зацікавленою стороною процесуального рішення, що оскаржується, інших достатніх матеріалів, не зазначення номеру кримінального провадження, що внесене до ЄРДР, що позбавило можливості слідчого суддю переконатись у дотриманні заявником процесуальних строків, існування оскарженого рішення та здійснення дізнання у кримінальному провадженні загалом.

Разом з тим, такі висновки слідчого судді суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи, належним чином не умотивовані та не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності дізнавача є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому, а згідно п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК передбачене на досудовому провадженні право оскарження рішення дізнавача про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно вимог ст. 223 КПК, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. При цьому вичерпний перелік слідчих (розшукових) дій закріплено главою 20 КПК, якою визначено такі види слідчих (розшукових) дій: 1) допит, у тому числі: одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб (ст. 224 КПК), допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні (ст. 225 КПК), допит малолітньої або неповнолітньої особи (ст. 226 КПК), допит у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232 КПК); 2) пред`явлення для впізнання: особи (ст. 228 КПК), речей (ст. 229 КПК), трупа (ст. 230 КПК), у тому числі пред`явлення для впізнання осіб чи речей у режимі відеоконференції під час досудового розслідування (ст. 232 КПК); 3) обшук (ст. 233-236 КПК); 4) огляд: місцевості, приміщення (в тому числі житла чи іншого володіння особи), речей та документів (ст. 237 КПК), трупа (ст. 238 КПК), огляд трупа, пов`язаний з ексгумацією (ст. 239 КПК), місця вчинення кримінального правопорушення (п. 2 ч. 2 ст. 520 КПК); 5) слідчий експеримент (ст. 240 КПК); 6) освідування особи (ст. 241 КПК); 7) залучення експерта для проведення експертизи (ст. 242- 244 КПК); 8) отримання зразків для експертизи (ст. 245 КПК).

Проведення слідчих (розшукових) дій здійснюються з метою досягнення всебічності, повноти та об`єктивності досудового розслідування, спрямовані на уникнення прогалин та неповноти слідства, тому вимоги адвоката ОСОБА_10 не виходять за межі судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Будь-яких вимог, передбачених кримінальним процесуальним законом до змісту вказаних скарг в порядку ст. 303 КПК чи наявністю обов`язкових додатків, чинний КПК не містить, а тому посилання слідчого судді у своїй ухвалі на певні (надумані) обов`язки представника заявниці колегія суддів вважає незаконними і необґрунтованими.

Слід зауважити, що діючи відповідно вимог ст. 22 КПК, слідчий суддя повинен був створити необхідні умови для реалізації заявницею чи її офіційним представником їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, зберігаючи при цьому об`єктивність та неупередженість, а не ставити під сумнів викладені в скарзі обставини, не маючи при цьому відповідних доказів на їх підтвердження чи спростування, відмовляючи адвокату ОСОБА_10 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 фактично у доступі до правосуддя.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

На підставі викладеного, ухвалу слідчого судді не можна вважати законною, обґрунтованою та вмотивованою, тому вона підлягає скасуванню через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а апеляційна скарга задоволенню з цих підстав.

Оскільки слідчий суддя по суті скаргу не розглядав, то колегія суддів не вправі ухвалити судове рішення за наслідками розгляду такої скарги, а тому в цій частині вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання подальшого руху кримінального провадження після скасування ухвали, колегія суддів враховує, що порушення слідчою суддею вимог ст. 303 КПК не охоплюється напряму (безпосередньо) переліком підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ч. 1 ст. 415 КПК.

У той же час, враховуючи, що під час апеляційного розгляду колегія суддів позбавлена можливості на законних підставах ухвалити рішення згідно п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК, тобто після скасування ухвали слідчого судді постановити нову ухвалу, так як скарга ОСОБА_10 на постанову дізнавача не розглядалась слідчим суддею суду першої інстанції по суті вимог з урахуванням положень ст. 306, 307 КПК.

Аналогічної правової позиції дотримується і Верховний Суд (лист ВС вих № 3567/0/2-20 від 31.12.2020, п. 2), згідно якої, виходячи з ч. 3 ст. 407 КПК, суд апеляційної інстанції не має право самостійно вирішити по суті клопотання, яке не було розглянуто по суті судом першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне призначити новий судовий розгляд скарги ОСОБА_10 в суді першої інстанції.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу представника заявниці ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 02.09.2022 про відмову у відкритті провадження за скаргою представника заявниці ОСОБА_6 на постанову дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_8 від 18.08.2022 скасувати у зв`язку із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4