Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-в/641/81/2023 Справа № 641/996/14-к
УХВАЛА
22 березня 2023 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -
20 березня 2023 року до Комінтернівського районного суду м.Харкова надійшла заява ОСОБА_2 про скасування арешту майна.
Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.
Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.
Проте ОСОБА_2 , звернувшись до слідчого судді з заявою про скасування арешту, не долучив до матеріалів клопотання документи на підтвердження свого процесуального статусу, документи, що підтверджують право власності на арештоване майно, процесуальний документ, на підставі якого можливо встановити ініціатора арешту майна та кримінальнельне провадження, у рамках якого накладений арешт.
Також відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;
9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону;
10) отримання виконавцем від Державного концерну «Укроборонпром», акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну «Укроборонпром», державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну «Укроборонпром» або на момент припинення Державного концерну «Укроборонпром» було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності», звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності».
Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначенихст. 174 КПК України, з повідомленням ініціатора питання про накладення арешту.
Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що його слід повернути для усунення недоліків.
Відповідно до вищенаведеного суд роз`яснює ОСОБА_2 про його право звернутись до виконавчої служби з заявою про зняття арешту з його майна.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170-175 КПК України,
Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1