Справа № 643/2810/22
Провадження № 1-кс/643/1012/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.12.2022 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001042 від 28.11.2022, за ознаками ч. 1 ст. 111-1 КК України,-

в с т а н о в и в:
Прокурор звернулась до суду з відповідним клопотанням у якому просить з метою збереження речових доказів накласти арешт на майно вилучене 28.11.2022 у період часу з 19 год. 20 хв. до 19 год. 49 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, а саме на: ноутбук «Леново» чорного кольору та мобільний телефон «Редмі Ноте-8».

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0001042 від 28.11.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України. У період часу з 19 год. 20 хв. до 19 год. 49 хв. 28.11.2022 дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, було вилучено: ноутбук «Леново» чорного кольору та мобільний телефон «Редми Ноте-8».

Прокурор зазначає, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у вивченні вилучених під час огляду речей, оскільки наявна в них інформація може містити у собі доказову інформацію про протиправну діяльність. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, проведення відповідних експертиз серед яких криміналістичне дослідження ноутбуку та телефону, що потребує певного часу, а повернення зазначених речей може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до приховування або знищення речових доказів.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій клопотання підтримала та просила розглянути без її участі. Заперечувала проти позиції сторони захисту щодо повернення майна з огляду на необхідність проведення з вилученим майном певних слідчих дій, зокрема їх огляду із залученням спеціалістів, зняття інформації з пристроїв, тощо.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 02.12.2022 подала заяви у якій проти задоволення клопотання заперечувала, зазначала, що дане клопотання подано з порушенням строку, а речі вилучені у ОСОБА_6 незаконно. Вказувала, що арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Вважала достатнім зняти інформацію з пристроїв та повернути речі власнику. Додала, що на теперішній час ОСОБА_6 не предявлено підозри та він немає жодного статусу у даному провадженні, він взагалі не розуміє у чому його підозрює орган досудового розслідування та з яких підстав його незаконно утримували в ХРУП №2. Просила провести розгляд клопотання без їхньої участі.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Встановлено, що сектором дізнання Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001042 від 28.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України, за фактом того, що 28.11.2022 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від інспектора роти 5 батальйону 3 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_7 про те, що було зупинено автомобіль CITROEN н.з. НОМЕР_1 , водієм якого виявився ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час спілкування прилюдно неодноразово заперечував збройну агресію Російської Федерації проти України.

Відповідно до рапорту інспектора роти №5 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Владислава Терещенко, 28.11.2022 під час патрулювання Московського району екіпажем, був зупинений транспортний засіб, за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30. За кермом транспортного засобу знаходився ОСОБА_8 , 1994 р.н., який заперечував агресію Російської Федерації та при огляді місця події виявлено ноутбук чорного кольору «Леново» і мобільний телефон «Редмі Ноте-8». На місце викликано СОГ ХРУП.

У період часу з 19 год. 20 хв. до 19 год. 49 хв. 28.11.2022 дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, з легкового автомобіля CITROEN н.з. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_8 , було вилучено: ноутбук «Леново» чорного кольору, модель В580 (20144) серія № НОМЕР_2 та мобільний телефон «Редми Ноте-8 PRO». Відповідно до протоколу вказані речі ОСОБА_8 видав добровільно.

Згідно п.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Дане клопотання подано до суду 29.08.2022, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, що спростовує доводи представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 щодо пропуску прокурором строку на звернення до суду з відповідним клопотанням.
Щодо твердження адвоката ОСОБА_5 щодо відсутності у даному кримінальному провадженні будь-якого статусу у ОСОБА_8 слід зазначити, що на даному етапі досудового розслідування відповідно до ст.64-2 КПК України останній має статус третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Відповідно до ч.1, п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним з яких є арешт майна.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження ознак вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування ОСОБА_8 майном, яке є предметом даного клопотання, яке відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що воно було знаряддям злочину та могло зберегти у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів та проведення відповідних експертиз. На переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати речового доказу, що поставить під загрозу встановлення істини у справі.
Разом з цим, судом враховується заперечення представника власника майна адвоката ОСОБА_5 щодо застосування найменш обтяжливого способу арешту майна шляхом зняття необхідної інформації з вилучених пристоїв та повернення майна на відповідальне зберіагння власнику.
Так, відповідно до абз. 2, 3 ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Під час розгляду даного клопотання суд позбавлений можливості надати оцінку необхідністі саме вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, без здійснення копіювання інформації, що міститься на них. Прокурор зазначає, що є необхідність у проведені криміналістичного дослідження вилучених у ОСОБА_8 мобільного телефону та ноутбуку з метою виявлення та фіксації протиправної діяльності останнього.
Разом з цим, матеріали клопотання свідчать про те, що ОСОБА_8 добровільно видав телефон та ноутбук, при цьому дані щодо обмеження доступу до наявної в них інформації власником, наявності в них активованої системи системи логічного захисту - відсутні. Також, відповідно до поданих адвокатом пояснень володілець майна не заперечує проти зняття всієї необхідної інформації з подальшим поверненням йому вилученої техніки.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
У вилучених носіях електронної інформації (ноутбуці «Леново» чорного кольору, модель В580 (20144) серія № НОМЕР_2 , мобільному телефоні «Редми Ноте-8 PRO»), може міститься інформація, яка буде мати доказове значення. Однак, з метою уникнення таких наслідків, як зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності особи, слідчий суддя вважає за потрібне накласти арешт на вищезазначене майно з покладенням на сторону обвинувачення обов`язків зняти (за участю спеціаліста) інформацію з електронних інформаційних систем, та повернути майно власнику на відповідальне зберігання, попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України повноваженнями на здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні наділений слідчий суддя.
Згідно із ч.1 ст. 533, ч.1 ст.534 КПК України вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України. У разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.
Відповідно до п.5 ч.5 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Керуючись статтями 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене 28.11.2022 в період часу з 19 год. 20 хв. до 19 год. 49 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у ОСОБА_8 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, (легкового автомобіля CITROEN н.з. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_8 ) а саме на ноутбук «Леново» чорного кольору, модель В580 (20144) серія № НОМЕР_2 , мобільний телефон «Редми Ноте-8 PRO».

Зобов`язати дізнавача, прокурора у даному кримінальному провадженні невідкладно організувати, з залученням спеціаліста, зняття інформації з ноутбуку «Леново» чорного кольору, модель В580 (20144) серія № НОМЕР_2 , мобільного телефону «Редми Ноте-8 PRO», після чого це арештоване майно передати на відповідальне зберігання належниму володільцю, попередивши про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Зобов`язати прокурора у даному кримінальному провадженні повідомити Московський районний суд міста Харкова та власника майна про результати виконання зазначеної ухвали слідчого судді у строк не пізніше двох тижнів з дня отримання даної ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної вили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_9 ОСОБА_10