Справа № 548/2065/22
Провадження №1-кс/548/567/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.11.2022 року м. Хорол
Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Хорольського районного суду Полтавської області клопотання ст. слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна -

В С Т А Н О В И В:
Ст. слідчий СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, на обгрунтування якого зазначила, що слідчими СВ ВП №2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376 від 19.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В період часу з вересня 2022 по 19.11.2022 невідома особа перебуваючи на території ТОВ "Жадана Плюс" за адресою м. Хорол, вул. Небесної Сотні, 15, Хорольської ТГ, Лубенського району, Полтавської області, в умовах воєнного стану, умисно, таємно, з корисливих спонукань, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку металобрухту вагою близько 100 кг., чим завдала підприємству матеріальної шкоди на суму близько 500 грн.

19.11.2022 року в ході огляду предмету ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції металобрухт загальною вагою 90 кг., належних ТОВ «Жадана Плюс» заступник директора ОСОБА_7 ), якій йому приніс та здав невідомий чоловік 17.11.2022.

19.11.2022 за постановою слідчого вилучене майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000376 від 19.11.2022.

В судове засідання слідчий не з`явився, клопотала суддю розглянути справу у її відсутність.

Власник майна у судове засідання не з`явився, але подав до суду заяву про розгляд клопотання у його вісутність.

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 132 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням п.1) ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Положенням ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту майна, про яке йдеться в клопотанні слідчого.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ст. слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна -задовольнити .
Накласти арешт на на речі, а саме вилучені 19.11.2022 в ході огляду огляду предмета металобрухт загальною вагою 90 кг., належних ТОВ «Жадана Плюс» заступник директора ОСОБА_7 , які є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000376 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження.

Місцем зберігання речових доказів, визначити територію ВП №2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Хорол, вул. Незалежності, 80, Лубенського району, Полтавської області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню ст. слідчим СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 .

Копію ухвали слідчого судді про арешт майна негайно після проголошення вручити слідчому, прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1