Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/771/23

Номер провадження: 1-кп/511/136/23

23.03.2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000655, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шульгинка Старобільського району Луганської області, громадянина України, не одруженого, утриманців не має, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ :

З 23.03.2023 року на розгляді у Роздільнянському районному суді Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000655, внесеному до ЄРДР 24.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст.115 КК України

1.Фактичні обставини справи , викладені в обвинувальному акті.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він приблизно о 01.30 годині 24.12.2022 знаходячись в стані алкогольного сп`яніння у кімнаті будинку по АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в результаті спору з останньою, з метою умисного вбивства ОСОБА_7 з егоїстичних мотивів, здійснив з одноствольної самозарядної магазинної рушниці HUGLUATROX №20x0937, 12 калібру, 2020 року випуску один постріл з близької відстані у життєво - важливий орган - голову ОСОБА_7 , яка в цей час знаходилася навпроти нього, чим спричинив останній тілесні ушкодження у виді наскрізного вогнепального дробового поранення голови з вхідною раною у лівій скроневій ділянці та вихідної рани в тімяно - потиличній ділянці волосистої частини голови, багатоосколковим переломом кісток склепіння і основи черепа з частковим розміжченням переважно задніх відділів півкуль мозку.

Смерть ОСОБА_7 знаходиться у прямому причинному зв`язку з отриманим несумісним з життям вогнепальним дробовим наскрізним пораненням голови зі значною її деформацією, численними переломами кісток склепіння і основи черепа, частковим розтрощенням півкуль головного мозку.

Виявлені у ОСОБА_7 тілесні ушкодження, а саме відкрита проникаюча черепно - мозкова травма з численними переломами кісток склепіння і основи черепа, а також частковим розміжченням півкуль головного мозку - відносяться до ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

Органами досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч.1 ст. 115 КК України, як умисне вбивство.

Ухвалою суду від 23.03.2023 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

Прокурором заявлено клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Дане клопотання мотивувано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтовану підозру та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ухилення від явки до суду з огляду на тяжкість висунутого йому обвинувачення, його суспільну небезпечність а також враховуючи початкову стадію розгляду даного кримінального провадження та можливість впливу на свідків .

2.Позиції учасників судового засідання .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили розглянути питання щодо обрання йому запобіжного заходу на розсуд суду на даній стадії процесу. Захисник обвинуваченого також заявив, що вони не погоджуються з кваліфікацією дій обвинуваченого у даному кримінальному провадженні.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

4. Висновки суду.

4.1. Обставини , що свідчать про наявність (відсутність) ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, давши оцінку обгрунтованості заявленого клопотання прокурора, прийшов до висновку про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Так суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що дії, що ставлять ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер, вчиненні ним під час запровадження в Україні воєнного стану в зв"язку військовою агресією, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Також судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 до затримання офіційно не працював, не задіяний на військовій службі, не підтверджено доказами міцність його соціальних зв`язків в Україні.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)). По справі проводить підготовче судове засідання, не досліджено матеріали справи, не допитані свідки.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головнокомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, в результаті якого настала смерть людини, суд приходить до переконання про необхідність обрання для обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 -задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шульгинка Старобільського району Луганської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого за обвинуваченням у вчиненні злочину за ч.1 ст.115 КК України , - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів - з 23.03.2023 року до 21 травня 2023 року включно.

Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання, прокурору, ОСОБА_8 - для відома.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1