Справа № 703/3489/22

УХВАЛА

11 листопада 2022 року м. Сміла
Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сміла Черкаської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, на утриманні дітей не має, не працюючого, зареєстрований та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку ст. 89 КК України раніше не судимого,-
встановив:
Старшим слідчим відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 подано до суду клопотання, погоджене з прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст. 307 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 , у невстановлені слідством день та час, за невстановлених слідством обставин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, незаконно придбав, у невстановлений спосіб, психотропну речовину «амфетамін», який зберігав за місцем свого проживання з метою збуту до 09.11.2022.
Тим самим, встановлена достатність доказів для нової підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин.
Він же, повторно, у невстановлені слідством день та час, за невстановлених слідством обставин, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, незаконно придбав психотропну речовину «амфетамін», яку зберігав з метою збуту до 09.11.2022.
Тим самим, встановлена достатність доказів для нової підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропних речовин, вчинене повторно.
09.11.2022 о 13 год. 41 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
10.11.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин.
11.11.2022 з урахуванням зібраних по кримінальному провадженню доказів ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру за ч. 1 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин та за ч. 2 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, вчинений повторно.
Застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою обґрунтовувано тим, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зазначив, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі під тягарем кримінальної відповідальності за вчинений злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженні, продовжити кримінальні правопорушення в яких підозрюється. Вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.
У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, надавши пояснення, аналогічні його обґрунтуванню.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти клопотання, підозра, висунута стороною обвинувачення ґрунтується на припущеннях, наявність ризиків нічим не доведена. Його підзахисний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування, не буде впливати на свідків, має постійне місце проживання, проживає з матір`ю, яка перенесла інсульт та інфаркт, та потребує стороннього догляду. Просив застосувати до його підзахисного нічний домашній арешт.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
Прокурор зазначив, що у підозрюваного є сестра, яка зможе здійснювати догляд за матір`ю.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Діючим кримінально-процесуальним законом передбачено застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст. 177 КПК України).
Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують таку ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора. Частина 5 вищевказаної статті передбачає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.
Пунктом 4 ч.1 ст.178 КПК України встановлено, що під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.
За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи).
Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.
09.11.2022 о 13 год. 41 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
10.11.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин.
11.11.2022 ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру за ч. 1 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин та за ч. 2 ст. 307 КК України, як незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, вчинений повторно.
До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_5 , а саме: протоколи допиту свідків ОСОБА_8 від 21.10.2022, ОСОБА_9 від 21.10.2022, ОСОБА_7 від 10.11.2022, ОСОБА_10 від 10.11.2022, ОСОБА_11 від 10.11.2022; протоколом обшуку від 09.11.2022; висновок експерта від 10.11.2022; висновок експерта від 11.11.2022; протокол затримання особи від 09.11.2022; протокол огляду та помітки грошових коштів від 10.11.2022; протокол огляду покупця та вручення йому грошових коштів від 09.11.2022; протокол вилучення від 09.11.2022; протокол проведення негласної слідчої дії від 09.11.2022.
Вирішуючи подане клопотання, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.1, 2 ст.307 КК України, за вчинення яких законом передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна та відповідно до ст. 12 КК України дане кримінальне правопорушення відноситься до тяжких злочинів, особу підозрюваного, який офіційно не працює, має зареєстроване місце проживання, характеризується посередньо, підозрюється у вчиненні двох тяжких злочинів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, та у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
У відповідності до п.п.61, 62 рішення Європейського суду з прав людини від 24.07.2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи.
У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 в разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, наслідки злочину, дані про особу підозрюваного, доведення слідчим ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, для запобігання яким не достатньо застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки перебуваючи на волі підозрюваний може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного є неможливим та лише такий запобіжний захід, як тримання під вартою, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.
Крім того, обізнаність підозрюваного про суворість покарання, передбаченого санкціями статей за якими його притягують до відповідальності, не виключає можливість того, що він зможе уникати слідства та суду, що дає підстави для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відтак слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість поданого клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке в даному випадку відповідає обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування, виправдовує таке втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що для запобігання вищевказаним ризикам, враховується суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Із урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України слідчий суддя уважає, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків буде достатнім внесення застави в межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 104000 гривень.
Керуючись ст.ст.177-183, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з 09 листопада 2022 року по 07 січня 2023 року включно.
Визначити розмір застави - 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 104 000 (сто чотири тисячі) гривень 00 копійок, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, слідчого судді;
3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками.
Підозрюваний ОСОБА_5 для виконання ухвали слідчого судді, підлягає направленню до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».
Копію ухвали направити до відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому та прокурору.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Повний текст ухвали проголошено о 15 годині 30 хвилин 15 листопада 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1