печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5.,

при секретарі ОСОБА_6.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7., у кримінальному провадженні № 0001027 від 21.10.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, українцю, уродженцю м. Павлоград Дніпропетровської області, раніше не судимому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_8., захисник - адвокат ОСОБА_9.

В С Т А Н О В И В :

26.10.2022 старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7., за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8.,про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001027 від 21.10.2022за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, та який постановою слідчого від 28.07.2022 оголошений у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001027 від 21.10.2022, яке виділено з кримінального провадження № 0000274 від 01.04.2022за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

21.06.2022 стосовно ОСОБА_1 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, 23.06.2022 відповідно до вимог ч. 1 ст. 278, 111, 135 КПК України його опубліковано на сайті Офісу Генерального прокурора, а 25.06.2022 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр».

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що підозрюваний ОСОБА_1 перебуває на тимчасово окупованій території України, місце перебування його не встановлено, 28.07.2022 слідчим винесено постанову про оголошення його в розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, підтверджується долученими до матеріалів клопотання матеріалами, що містяться, у їх сукупності, а саме:

-протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

-протоколами огляду інформації, розміщеної у відкритому доступі у мережі Інтернет;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_2 від 15.06.2022;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_3 від 15.06.2022;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_4 від 04.07.2022;

-іншими даними та доказами, які у своїй сукупності свідчать про причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому злочину.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_1 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так і вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, адже йому інкримінується вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, а тому він може використати всі можливі способи та засоби для ухилення від відповідальності, зокрема враховуючи його перебування тимчасово окупованій території України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_1 , перебуває на тимчасово окупованій території України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5