ЄУН № 337/3374/22
Провадження №1-кс/337/1092/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Хортицького районного суду м. Запорожжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжя скаргу ОСОБА_3 на постанову від 01.11.2022 року дізнавача сектору дізнання ВП № 5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області у кримінальному провадженні № 0000560, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.09.2022 року про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою,
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернулася до суду із скаргою на постанову від 01.11.2022 року дізнавача сектору дізнання ВП № 5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою.
Скарга мотивована тим, що сектором дізнання ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 24.09.2022 року за №0000560, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України, а саме підроблення документів та їх використання.
Відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені на підставі заяви ОСОБА_3 від 15.09.2022 року та ухвали слідчого судді Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 22.09.2022 року, у якій ОСОБА_3 повідомляла про те, що групою осіб, які проживають у будинку АДРЕСА_1 , з метою привласнення коштів співвласників ОСББ «Задніпрянка», сфальсифіковано протокол № 1 загальних зборів ОСББ та особи привласнили повноваження ревізійної комісії та голови правління.
У заяві про вчинення кримінального правопорушення від 15.09.2022 року ОСОБА_3 , зокрема, просила визнати її потерпілою у вказаному кримінальному провадженні, вказуючи на те, що посадові особи ОСББ «Задніпрянка», на її звернення, надали протокол загальних зборів від 03.06.2022 року, який не відповідає встановленим для його форми та змісту вимогам, не надали обов`язкових додатків до нього, у зв`язку з чим вона вважає цей документ підробленим, а дії посадових осіб злочинними, направленими на заволодіння майном ОСББ шахрайським шляхом. Такі дії порушують її права як співвласника ОСББ.
03.10.2022 року ОСОБА_3 звернулася до дізнавача СД ВП № 5 з окремою заявою про визнання її потерпілою, посилаючись на те, що внаслідок кримінального правопорушення їй було завдано моральної шкоди, яка полягає в сильному нервовому стресі, моральних стражданнях, розладах сну, болях у спині, через що вона зверталась до лікаря та за його рекомендацію придбала ліки.
За результатами розгляду вказаного клопотання дізнавач ОСОБА_4 04.10.2022 року винесла постанову, якою у визнанні ОСОБА_3 потерпілою було відмовлено.
17.10.2022 року, ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду м.Запоріжжя було задоволено скаргу ОСОБА_3 , а постанову дізнавача від 04.10.2022 року про відмову у визнанні потерпілою, скасовано.
20.10.2022 року ОСОБА_3 повторно звернулася до дізнавача із заявою про розгляд її клопотання від 03.10.2022 року в частині визнання її потерпілою за вказаним кримінальним провадженням, але її клопотання не було задоволено.
01.11.2022 року дізнавачем СД ВП № 5 ОСОБА_4 було винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні № 0000560 від 24.09.2022 року, порушеному за ч.1 ст. 358 КК України.
Вважає вказану постанову незаконною, невмотивованою, бездоказовою та передчасною, оскільки дізнавач жодним чином не обґрунтувала своє рішення. Просила скасувати оскаржувану постанову.
Ухвалою слідчого судді від 10.11.2022 року відкрито провадження за вказаною скаргою та призначено її розгляд у відкритому судовому засіданні.
Заявниця ОСОБА_3 в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала повністю з підстав, викладених в скарзі, просить скаргу задовольнити повністю.
Дізнавач СД ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області та прокурор Дніпровської окружної прокуратури м.Запоріжжя в судове засідання не прибули.
Дізнавач СД ВП № 5 ОСОБА_4 направила суду письмові заперечення на скаргу, у яких зазначила, що правопорушення, передбачене ст. 358 КК України,є правопорушенням з формальним складом, для об`єктивної сторони якого, закон вимагає лише встановлення діяння ( дії чи бездіяльності). Наслідки таких кримінальних правопорушень хоча і можуть іноді наставати, але перебувають за межами складу злочину, не включаються до об`єктивної сторони як обов`язкова ознака і їх встановлення на кваліфікацію злочину не впливають. Кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення за фактом підробки документів, не має жодного зв`язку з самопочуттям ОСОБА_3 .
Крім того, дізнавач направила письмову заяву з проханням провести розгляд скарги ОСОБА_3 без її участі.
Прокурор у судове засідання не з`явився.
Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/ 97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
У своєму рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», Європейський суд з прав людини вказав на те, що розумність тривалості провадження в суді повинна оцінюватись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника (в даному випадку скаржника) та відповідних органів влади, а також важливості для заявника (скаржника) питання, що розглядається.
У відповідності до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Враховуючи вказане вище, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги ОСОБА_3 у відсутності дізнавача СД № 5 та прокурора, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.
Вислухавши пояснення заявниці, дослідивши скаргу, документи, додані до скарги, письмові заперечення дізнавача СД № 5 на скаргу, слідчий суддя приходить до такого.
Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, зокрема, заявником, потерпілим.
Частиною 2 ст.307 КПК України встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Звертаючись із заявою про кримінальне правопорушення до ВП № 5, ОСОБА_3 одночасно просила визнати її потерпілою, однак, дізнавачем СД ВП № 5 ОСОБА_4 відмовлено у визнанні її потерпілою у кримінальному провадженні №0000560 від 24.09.2022 року, про що дізнавачем винесено відповідну постанову від 01.11.2022 року.
Вимоги до структури та змісту постанови слідчого, прокурора визначені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Так, згідно з ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Відповідно до ч. 6 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.
При винесенні постанови від 01.11.2022 року, дізнавачем дотримано вимог частини 5 та 6 ст. 110 КПК України щодо форми та змісту даного процесуального рішення.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до частин 1, 5 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.
Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Таким чином, КПК України допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Процесуальною підставою для прийняття такого рішення є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.
Відповідно до частини 1 статті 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.
Отже, потерпілим у кримінальному провадження за процедурою, визначеною статтею 55 КПК України, може бути лише фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Тобто для визначення наявності підстав для застосування такої процедури необхідно встановити як наявність складу кримінального правопорушення, так і завдання майнової шкоди.
Як встановлено з матеріалів, які додані до скарги, кримінальне провадження здійснюється за ч.1 ст.358 КК України підроблення документів.
Відповідно до діючого законодавства, ОСББ може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).
У поданій до ВП №5 заяві про кримінальне правопорушення та у скарзі на постанову дізнавача від 01.11.2022 року, ОСОБА_3 стверджує, що вона є співвласником ОСББ «Задніпрянка», але слідчому судді в цій частині доводів ОСОБА_3 жодного доказу не надала, до матеріалів скарги таких доказів не долучила.
Крім того, ОСОБА_3 стверджує, що вказаним правопорушенням їй заподіяно моральну шкоду: у неї погіршилися стосунки з сусідами, які постійно розповсюджують про неї недостовірні відомості та плітки, погрожують фізичною розправою у її квартирі, а голова правління ОСББ залякує відкриттям судових справ проти неї, здійснюючи таким чином психологічний тиск, що відобразилося на її емоційному стані.
Як вбачається з матеріалів, які додані до скарги, жодного доказу в цій частині, ОСОБА_3 слідчому судді не надала.
З підстав, зазначених у скарзі, слідчий суддя встановлює, чи наявні очевидні та достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 була завдана моральна шкода внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України, оскільки саме така правова кваліфікація зазначена у кримінальному провадженні, в межах якого подана скарга на постанову про відмову у визнанні потерпілою.
Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ст.22 Цивільного кодексу України).
Способами захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (ст.16 цього ж кодексу).
Згідно з ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Натомість, зі змісту заяви ОСОБА_3 та скарги, не вбачається жодного належного обґрунтування, що кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.1 ст.358 КК України, заявнику завдано моральну шкоду, та в матеріалах, які додані до скарги, відсутні докази, які б підтверджували відповідні обставини.
На підставі викладеного вище, підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 , слідчий суддя не знаходить, у зв`язку з чим у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.2, 24, 55, 202, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги на постанову від 01.11.2022 року дізнавача сектору дізнання ВП № 5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області у кримінальному провадженні № 0000560, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.09.2022 року про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено та оголошено 15.11.2022 року об 11 годині 15 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1