Cправа № 700/143/18
Провадження № 1-кп/700/33/23
"03" лютого 2023 р. Лисянський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань: ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 , потерпілого: ОСОБА_4 , представників потерпілого: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинуваченого: ОСОБА_7 , захисника: ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт. Лисянка кримінальне провадження № 1-кп/700/107/22 за обвинуваченням:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 135 КК України та ч.2 ст.286 КК України,
Захисником заявлено клопотання про одночасний допит експертів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . В обґрунтування клопотання зазначається, що в основу пред`явленого обвинувачення було покладено висновок комісійної судової авто-технічної експертизи № 4/2341 від 20.12.2017 р. Однак даний висновок не може бути належним доказом, оскільки, вихідні дані зазначені слідчим, про видимість пішохода, яка була начебто встановлена (під час слідчого експерименту від 27.10.2017р.) та складає 116 метрів, суперечить матеріалам справи. Окремо слід зазначити, що для проведення даної слідчої дії з незрозумілої причини був залучений автомобіль який не був учасником ДТП, при чому автомобіль на якому ОСОБА_7 допустив наїзд на пішохода (не дивлячись на відсутність арешту) під час провадження досудового слідства перебував на майданчику Лисянського відділу поліції.
Прокурор та представники потерпілого в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання захисника, посилаючись на те, що виклик та допит в судовому засіданні експертів є недоцільним, оскільки є їх висновки є цілком зрозумілими та не потребують роз`яснень.
Суд, вислухавши учасників судового провадження, виходить з наступного.
Згідно ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження. Вимоги щодо допиту експерта на стадії досудового розслідування у КПК України не наведені. Отже, він проводиться згідно з загальними правилами проведення допиту (ст.ст. 223, 224 КПК України).
Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст.356 КПК України. Метою допиту експерта є отримання судом роз`яснення або доповнення до наданого ним висновку (експерт роз`яснює і доповнює висновок від свого імені на підставі раніше проведених ним досліджень).
Кожна сторона відповідно до ч.9 ст.101 КПК України має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення наукового висновку.
Відповідно до ч.1 ст.356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
За змістом ч.3 ст.356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.
Одночасно суд наголошує, що допит експерта має на меті роз`яснення окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження.
Разом з тим, суд вказує, що висновки експертів, на які посилається сторона захисту, за своїм змістом відповідають вимогам ст.ст.101, 102 КПК України, а заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості висновків експерта.
А тому, суд вважає, що клопотання про виклик та допит у судовому засіданні заявлених експертів є необґрунтованим, заявлене з метою затягування розгляду справи та не підлягає задоволенню.
Разом з тим, суд зазначає, що за змістом положень ч.10 ст.101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для суду, не має переваги над іншими джерелами доказів і наперед встановленої сили, а підлягає перевірці й оцінці відповідно до вимог закону, за внутрішнім переконанням суду, у сукупності і взаємозв`язку з іншими зібраними у справі доказами. Водночас, незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідному процесуальному рішенні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 350, 356, 376 КПК України, суд
Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_8 про виклик до суду та одночасний допит експертів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ..
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1