У Х В А Л А
Іменем України

18 листопада 2022 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження №0003025 від 09 листопада 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді звернувся слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування №0003025 від 09 листопада 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Слідчий посилається на те, що 09.11.2022 року приблизно о 17 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Миропільська, 2, таємно викрав мобільний телефон «Ксіомі Редмі 9С», чим спричинив матеріальної шкоди ОСОБА_6 .
Виходячи з того, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування, зокрема з метою недопущення пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, розпорядження майном, з метою збереження речових доказів слідчий просив накласти арешт на тимчасове вилучене майно із обмеженням права користування та розпорядження, відчуження, вилучене в ході обшуку у ОСОБА_5 .
Слідчий у судове засідання не з`явився, попереджений був належним чином. Подав до суду клопотання у якому просив справу розглядати без його участі, на задоволенні клопотання наполягав.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Тому суд вирішує розглядати справу без участі слідчого.
Дослідивши в судовому засіданні матеріали додані до клопотання, слідчий суддя встановив, що 09.11.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та проведено особистий обшук, в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі 9С».
Відповідно до постанови слідчого про визнання речових доказів та їх передачу на зберігання від 09.11.2022 року, мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі 9С» Imei: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , SНОМЕР_3 , визнано в якості речового доказу в рамках кримінального провадження №0003025.
Таким чином, дослідивши матеріали додані до клопотання, вважаю, що клопотання про накладення арешту є таким що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п.п.1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
При цьому, у відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешту майна, оскільки існує необхідність забезпечення збереження речових доказів.
В свою чергу не накладення арешту на майно може призвести до його знищення, приховання, що призведе до втрати доказів в рамках даного кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні.
Крім цього слід зазначити, що накладенням арешту в силу ст. 170 КПК України є тимчасовим, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, заходом забезпечення кримінального провадження, яке застосовується з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження №0003025 від 09 листопада 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно тимчасово вилучене у ході особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі 9С» Imei: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , SНОМЕР_3 .
Заборонити власникам та користувачам розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1