20.02.2023 Справа № 756/2265/23
Номер справи 756/2265/23
Номер провадження 1-кс/756/514/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд містаКиєва у складі:

слідчогосудді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця за національністю, із середньою освітою, не одруженого, працюючого на посаді таксиста-водія «Uber» (зі слів), зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів),

поданого в межах кримінального провадження № 0000549 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 19 лютого 2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000549 від 15.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до злочинів, спрямованих на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини у великих розмірах, з метою збуту, за яке передбачене покарання до десяти років позбавлення волі. На думку сторони обвинувачення матеріали клопотання дають суду достатньо підстав для обрання щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки наявні підстави вважати, що саме цей запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, на даний час зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ст. 177 КПК України та його належну поведінку.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні не погодився з обґрунтованістю підозри, також заперчував проти застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Захисник підозрюваного стверджував, що необхідним та достатнім у відношенні підозрюваного буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту лише в нічний час доби.

Підозрюваний, ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що свою вину у вчиненому не визнав, підтримав позицію свого захисника. Заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив застосувати домашній арешт лише у нічний час, огрунтовував вказане необхідністю вигулу собак.

Виклад обставин та правова кваліфікація.

СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000549 від 15.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307, ч.1 ст.317 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений у ході досудового розслідування день, час та місці, але не пізніше 17.02.2023 року у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини у великих розмірах, з метою збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини у великих розмірах з метою збуту, у невстановлений в ході досудового розслідування день, час та місці, але не пізніше 17.02.2023 року, ОСОБА_5 незаконно придбав та розпочав зберігати за місцем власного проживання та реєстрації, а саме за адресою: АДРЕСА_1 - психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, яка знаходилась у зіп-пакеті, який останній незаконно зберігав у великих розмірах, з метою збуту (про що свідчить кількість вилученої речовини, зіп-пакетів для фасування, декілька знарядь, призначених для зважування, інше обладнання тощо).

В подальшому, 17.02.2023 року, у період часу з 16:18 год. по 18:06 год., в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 17.02.2023 року, за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції, серед іншого, було виявлено та вилучено зіп-пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, а саме психотропною речовиною, обіг якої обмежено - амфетамін, у великих розмірах.

В ході досудового розслідування встановлено, що у наданій на дослідження порошкоподібній речовині білого кольору, загальною постійною масою 18,907 г, виявлено психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, масою 4,349 г.

Обґрунтування клопотання.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про що йому повідомлено підозру 18 лютого 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000549.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивація суду.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.02.2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000549 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307, ч.1 ст.317 КК України.

18.02.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Санкція частини 2 статті 307 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, громадянин України, українець за національністю, із середньою освітою, не одружений, має дітей, працюючий на посаді таксиста-водія «Uber» (зіслів), зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (зі слів).

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, ризик скоїти новий злочин, можливий вплив свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, заявлені ризики заслуговують на увагу, слідчий суддя вважає, що вони доведені в повному обсязі задля застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду на думку слідчого судді органом обвинувачення є доведеними.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, навчання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки проживає та зареєстрований в квартирі АДРЕСА_2 , яка належить в рівних долях ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , що свідчить про можливість засотування у даному випадку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Суд в сукупності враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_5 маючи можливість вільно залишати місце проживання, знаючи місце перебування свідків, може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Слідчий суддя переконаний, що даний ризик можливо невілювати шляхом встановлення обмеження та певних правил поведінки підозрюваному.

Щодо обґрунтованості ризику вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає можливим ліквідувати шляхом встановлення певних обмежень.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, усунення ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само усунути ризик впливу на свідків, усунення ризику вчинення іншого правопорушення, приходжу до переконання про наявність ризиків, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,3,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років позбавлення волі; враховуючи також наявні міцні соціальні зв`язки, має зареєстроване місця проживання та тривалий час проживає в Києві.

Щодо альтернативного запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, домашній арешт лише в нічний час доби, про який клопотав захисник підозрюваного в судовому засіданні, тому що не нівелює спроби підозрюваного продовжити вчинення кримінального правопорушення та вплив на свідків.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суворість можливого покарання, дані про особу останнього (наявність постійного зареєстрованого місця проживання, наявність міцних соціальних зв`язків), зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000549, строком на два місяці до 18 квітня 2023 року включно, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки вважає, що встановлені в ході судового розгляду обставини у своїй сукупності свідчать про те, що такий вид запобіжного заходу буде достатнім для виконання завдань кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінальногопровадження № 0000549 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , строком до двох місяців в межах строку досудового розслідування, а саме до 18 квітня 2023 року включно, за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги у місті Києві.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені пунктами 1, 2 ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першоювимогою;

- цілодобово не залишати місце свого постійного проживання - квартиру АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

Ухвалу про застосуваннязапобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання Оболонському УП ГУ НП у м. Києві - за місцем проживання підозрюваного.

Оболонському УП ГУ НП у м. Києві негайно поставити ОСОБА_5 на облік.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київськогоа пеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення складено та проголошено 20 лютого 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1