Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/477/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2022 року. Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у кримінальних справах:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому в порядку письмового провадження матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2022 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді місцевого суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської та просила зобов`язати їх внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до її заяви від 06.09.2022.
Ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2022 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 .
Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення зазначив, що зі змісту скарги, яка є предметом судового розгляду та заяви про вчинення злочину від 06 вересня 2022 року вбачається, що подана ОСОБА_5 скарга фактично не містить будь-яких даних про наявність ознак кримінального правопорушення в діях кожної з осіб, які перелічені у заяві, відповідно до ст.11 КК України, а лише свідчить про категоричну незгоду ОСОБА_5 з виконанням, та/або невиконанням, чи неналежним виконанням посадових обов`язків вказаними особами.
В апеляційній скарзі скаржниця ОСОБА_5 просить поновити строк на оскарження вказаної ухвали, скасувати ухвалу слідчого судді, призначити новий судовий розгляд посилаючись на те, що копію ухвали отримала лише 12.10.2022 після звернення до суду, тому строк пропущено з поважних причин. Вважає, що слідчим суддею порушено вимоги КПК України, судове рішення є незаконним, не досліджено обставини її скарги.
В поданій до суду заяві прокурор просив розглянути справу за його відсутності, також зазначив, що оскаржувана ухвала є законною та обґрунтованою.
В призначене судове засідання ОСОБА_5 до апеляційного суду не з`явилась, поважні причини неявки не повідомила.
Враховуючи визначений ст.422 КПК України скорочений, а саме триденний термін розгляду апеляційної скарги після її надходження до суду апеляційної інстанції, а також положення ст.406 цього Кодексу, апеляційний суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за відсутності скаржниці.
Вивчивши матеріали справи, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, з наступних підстав.
З підстав зазначених в апеляційній скарзі з приводу пропуску строку, колегія суддів вважає, що вони підлягають задоволенню.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Разом з тим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.
Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.
Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
В ході апеляційного перегляду встановлено, що слідчий суддя обґрунтовано відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_5 , так як в поданій заяві фактично не міститься будь-яких даних про наявність ознак кримінального правопорушення в діях кожної з осіб, які перелічені у заяві, відповідно до ст.11 КК України, а лише свідчить про категоричну незгоду ОСОБА_5 з виконанням, та/або невиконанням, чи неналежним виконанням посадових обов`язків вказаними особами.
А тому, колегія суддів погоджується з обґрунтованими висновками слідчого судді щодо відсутності підстав для задоволення скарги ОСОБА_5 , що обумовлює необхідність залишення без задоволення і апеляційної скарги.
Таким чином, на думку колегії суддів оскаржуване рішення є законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.
Керуючись ст.ст.404, 405, 406, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2022 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб без змін.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4