ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2411/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" листопада 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки: Дніпропетровської області, Васильківського р-ну, с. Воскресенівка, з вищою освітою, неодруженої, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною третьою статті 212 КК України,
ВСТАНОВИВ:

16 листопада 2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 16 листопада 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1

18 листопада 2022 року від імені адвоката ОСОБА_7 на електронну пошту суду надійшла заява про відкладення розгляду клопотання, мотивоване тим, що він об 11:00 год 18 листопада 2022 року під час проведення слідчої дії в іншому кримінальному провадженні буде надавати правову допомогу ОСОБА_8 . Вказані події будуть проходити поза межами міста Києва.

У судове засідання 18 листопада 2022 року з`явились адвокат ОСОБА_4 , підозрювана ОСОБА_5 просили суд відкласти судове засідання на іншу дату, враховуючи відсутність адвоката ОСОБА_7 . Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні при вирішенні питання відкладення розгляду клопотання висловив своє заперечення, проте поклався на розсуд суду.

Розглянувши доводи клопотання та заслухавши думку учасників справи слідчий суддя відмовив у задоволенні клопотання, поданого від імені адвоката ОСОБА_7 про відкладення розгляду справи з урахуванням того, що до його клопотання не було додано доказів, що він представляє інтереси ОСОБА_8 у вказаному кримінальному провадженні (в додатках до клопотання зазначено про ордер про надання правової допомоги ОСОБА_8 , а долучено насправді було копію ордеру про надання правової допомоги ОСОБА_5 ). Крім того, подане клопотання на електронну пошту суду не було підписано КЕП, що не дає суду можливості переконатись у тому, що таке клопотання було надіслано саме адвокатом ОСОБА_7 , а не будь-якою особою від його імені. Поряд з цим, суд врахував, що оскільки у судовому засіданні разом з підозрюваною був присутній інший її адвокат ОСОБА_4 , який є уповноваженою особою на захист її інтересів у цьому кримінальному провадження, що, зокрема підтверджується заявою ОСОБА_5 від 22 жовтня 2022 року, проведення судового засідання з розгляду клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу без участі адвоката ОСОБА_7 не порушить право підозрюваної на захист.

У судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання, вказав, що підозрювана ОСОБА_5 протягом 5 днів після обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 700000 грн, не надала слідчому/прокурору доказів внесення такої застави на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва, а тому просив змінити їй запобіжний захід на тримання під вартою, оскільки вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а нормою 194 КПК України визначено лише два запобіжних заходи у такому випадку: застава або тримання під вартою. Крім того, наголосив, що підозрювана ігнорує виклики слідчого, не з`являється у призначений день та час до слідчого, що свідчить про наявність ризику переховування від органів досудового слідства. Вказав, що з огляду на характер та специфіку інкримінованого їй правопорушення існує ризик продовження вчинення цього кримінального правопорушення чи вчинення іншого. Зауважив, що підозра відносно ОСОБА_5 абсолютно обґрунтована, що підтверджується низкою доказів, які містяться в 10 томах кримінального провадження. Просив суд врахувати, що застосування запобіжного заходу необхідно саме для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, оскільки вона фактично проживає та зареєстрована у Харківській області, яка є окупованою, а отже застосування домашнього арешту до неї є неможливим.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що ОСОБА_5 не порушувала обов`язку з`явитись до слідчого. Один раз вона не з`явилась, бо це було 10 жовтня 2022 року, коли по всій Україні були масовані ракетні удари російської федерації, її чоловік дзвонив слідчому та попереджав про неможливість прибути. Крім того, факт з`явлення за викликом до слідчого підтверджується тим, що вона вже була один раз допитана, що не заперечувалось прокурором у судовому засіданні. Просив суд врахувати, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра є необґрунтованою та спростовується зокрема виписками по банківським карткам такої, оригінали яких будуть надані прокурору та слідчим, а також іншими доказами, що є у захисту. Також зауважив, що ризики зазначені прокурором також є необґрунтовані. Зазначив, що на ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу ним подана апеляційна скарга, розгляд якої призначений на 22 листопада 2022 року. Зауважив, що визначений судом розмір застави є непомірним для підозрюваної, вона не працює, немає власного заробітку, перебуває на утриманні чоловіка, якому також суд обрав запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 700000 грн. Вона не має майна для продажу та внесення застави, всі кошти, які знайшли під час обшуку вилучили, навіть ті, що не були їх особистими. Поряд з цим просив суд врахувати, що матеріали кримінального провадження не міститься доказів того, що вилучені під час обшуку кошти мають відношення саме до його підзахисної.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала позицію свого адвоката, вказала, що вона не вчиняла жодного кримінального правопорушення, не входить ні в яку злочинну організацію, грошей в неї дійсно для внесення застави немає. Вона проживає в Харківській області в смт Сахновщина, яке не було в окупації та не є зараз. Вона разом з чоловіком також піклується про дідуся, який проживає з ними. Просила суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Із доданих до клопотання матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0004627, відомості по яке внесено до ЄРДР 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною третьою статті 212 та частиною третьою статті 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 разом з ОСОБА_10 , діючи з прямим умислом і корисливим мотивом, направленими на умисне ухилення від сплати податків та зборів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вирішили утворити та очолити стійке злочинне об`єднання - організовану групу, а також розробили єдиний план злочинної діяльності її учасників з розподілом функцій між ними.

Відповідно до вказаного плану завданнями і метою існування організованої групи було налагодження механізму по ухиленню від сплати податків, введених у встановленому порядку на території України. Для втілення зазначеного плану учасники організованої групи надавали послуги з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

Усвідомлюючи, що для досягнення розробленого плану необхідна участь декількох осіб для спільної злочинної діяльності, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 вирішили утворити організовану групу для координування дій співучасників та розподілу їх функцій.

На певних етапах злочинної діяльності ОСОБА_9 та ОСОБА_10 залучали до скоєння злочинів ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_5 та ОСОБА_14 . При цьому, з метою вчинення таких злочинів, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та зазначені вище особи розробили єдиний план злочину, розподілили обов`язки та ролі кожного, які діяли з єдиним злочинним умислом, відомим всім учасникам організованої групи та безпосередньо брали участь в скоєні злочинів.

За задумом ОСОБА_9 та ОСОБА_10 члени підконтрольної їм організованої групи з метою сприяння в ухилення від сплати податків, повинні були, виконуючи вказівки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також використовуючи ресурси з обміну електронних коштів https://bit- exchanger.ru, ІНФОРМАЦІЯ_2 які дозволяють користувачам конвертувати готівкові та безготівкові кошти у криптовалюту та навпаки, здійснювати послуги з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

З цією метою, для здійснення спільної злочинної діяльності в 2017 році ОСОБА_9 та ОСОБА_10 отримували та перераховували грошові коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України; а також залучили, як виконавців, ОСОБА_11 та ОСОБА_14 , яким довели план злочинної діяльності та надавали вказівки щодо отримання та перерахунку грошових коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

В подальшому, в 2018 році для здійснення спільної злочинної діяльності ОСОБА_9 та ОСОБА_10 додатково залучили до організованої групи, як виконавців, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , а в 2019 році - ще ОСОБА_5 , яким довели план злочинної діяльності та надавали вказівки щодо отримання та перерахунку грошових коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

Дана організована група діяла в період 2017 - 2020 років, характеризувалась стабільністю, згуртованістю свого складу, тривалим часом своєї діяльності, розробленістю та узгодженням планів, способів і методів і вчинення злочинів, наявністю загальних правил поведінки та дотримання їх, домовленістю та готовністю до постійного свчинення злочинів кожним із організованої групи, отриманням матеріальних благ від злочинної діяльності на постійній основі, плануванням конкретних злочинів та діяльності в цілому.

За висновком економічно-судової експертизи умисне ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене особами, які зобов`язані їх сплачувати, а саме, організованою групою у складі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ОСОБА_14 , призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів за період з 1 січня 2017 по 31 грудня 2020 року у вигляді податку на доходи фізичних осіб та військового збору на суму 71 050 608 грн 6 коп.

Також, попередньо зорганізувавшись у стійке об`єднання для вчинення злочинів, об`єднаних єдиним планом з розподілом функцій учасників організованої групи, спрямованого на досягнення цього плану, відомого всім учасникам організованої групи, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , як організатори та ОСОБА_11 і ОСОБА_12 , як активні учасники організованої групи, продовжуючи свою злочинну діяльність, після умисного ухиленні організованою групою від сплати податків та зборів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку та переслідуючи мету легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом для легалізації та збереження отриманих неправомірним шляхом коштів, отримуючи протягом 01.01.2017 по 31.12.2020 доходи, які підлягали оподаткуванню, та не сплачуючи податок на доходи фізичних осіб та військовий збір на суму 71 050 608 грн 6 коп, скуповували нерухомість, земельні ділянки та дорогоцінні метали з метою прикриття злочинної діяльності.

За результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за номерами телефонів, які належать ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , встановлено, що дана організована група продовжує здійснювати свою протиправну діяльність щодо надання послуг з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України, по теперішній час.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною третьої статті 212 КК України, тобто в умисному ухиленні організованою групою від сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

7 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 28, частиною третьої статті 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 4 листопада 2022 року до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 700 000 грн та покладено обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатись із смт Сахновщина Красноградського району Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 стосовно обставин кримінального провадження № 0004627 від 28 жовтня 2020 року поза межами процесуальних дій.

Частиною першою статті 200 КПК України передбачено право прокурора, слідчого за погодженням з прокурором звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до вимог пункту 9 частини другої статті 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.

Статтею 177 КПК України регламентовано, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як роз`яснено у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належної поведінки. У п. 13.3 даної постанови зазначено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Це можливо, коли особа немає постійного місця проживання, зловживає спиртними напоями чи вживає наркотичні засоби, продовжує вчиняти злочини, підтримує соціальні зв`язки негативного характеру, порушила умови запобіжного характеру, не пов`язаного з позбавленням волі, раніше ухилялася від слідства, суду чи виконання судових рішень.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Проте, підозра ОСОБА_5 у вчиненні даного злочину за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити її належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваної, те, що вона раніше не судима, має постійне місце проживання та реєстрації, а також санкцію частини третьої статті 212 КК України, яка не передбачає можливість призначення покарання, а ні у вигляді обмеження волі, а не тим більш позбавлення волі. Отже, випадку визнання її винною за вироком суду, підозрюваній може бути визначено покарання у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Крім того, вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 слідчий суддя також враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Оцінюючи доводи прокурора про необхідність заміни відносно підозрюваної запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою через ризики можливого переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя констатує, що їх можливе настання прокурором жодним доказом не доведено.

Зокрема, як зазначив сам прокурор у судовому засіданні, підозрювана вже була один раз допитана у цьому кримінальному провадженні. У судове засідання з розгляду вказаного клопотання вона з`явилась особисто, не переховувалась від суду та не подавала будь-яких безпідставних клопотань.

Зауваження прокурора, що підозрювана тричі за викликом не з`являлась до слідчого не було підтверджено жодними належними доказами, окрім слів. Поряд з цим, захисник не заперечував неявку підозрюваної до слідчого 10 жовтня 2022 року з підстав подій, які мали місце в той день по всій території України (ракетний обстріл з боку російської федерації, зокрема і міста Києва).

При цьому суд зазначає, що ухвалою слідчого судді від 4 листопада 2022 року про обрання запобіжного заходу підозрюваній на неї були також покладені процесуальні обов`язки, зокрема: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду. Прокурором у судовому засіданні не зазначалось та не подавалось доказів порушення підозрюваною у період з 4 листопада до 18 листопада 2022 року вказаних обов`язків.

Стосовно невнесення застави підозрюваною на час розгляду клопотання, суд зазначає, що за ухвалою слідчого судді від 4 листопада 2022 року підозрюваній визначено заставу у розмірі 700000 грн. При цьому, прокурором зазначено у судовому засіданні, що під час обшуку, зокрема у житлі підозрюваної були вилучені грошові кошти. Підозрювана не працює, перебуває на утриманні у чоловіка.

Згідно із пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звільнення може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, що не відповідає пункту 3 статті 5 Конвенції встановлення розміру застави, виключно в залежності від інкримінованої шкоди. Гарантія має мету не відшкодування шкоди, а забезпечення присутності обвинуваченого в залі судового засідання. Тому її розмір повинен відповідати перспективі втрати застави чи обернення на неї стягнення у разі неявки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року.

Як вбачається з повідомлення про підозру, загальна сума надходжень грошових коштів від фізичних осіб на карткові рахунки підозрюваної за період з 2017 по 2020 роки становить 741450 грн, а саме: в 2019 13900 грн, а в 2020 727550 грн, а отже такі дії підозрюваної призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів за вказаний період у вигляді податку на доходи фізичних осіб та військового збору на суму 144585,75 грн.

Також суд враховує, що відповідно до приписів КПК України підозрювана має право звернутись до суду із клопотанням про зміну/скасування запобіжного заходу, в тому числі зменшення розміру застави, не раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу суд враховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Враховуючи обставини та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та його наслідки, санкцію інкримінованої їй статті, матеріальне становище підозрюваної, з урахуванням даних про особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання, відсутність доказів порушення нею обов`язку щодо прибуття за викликом до слідчого/прокурора, в тому числі покладеного ухвалою слідчого судді від 4 листопада 2022 року у період з 4 до 18 листопада 2022 року, слідчий суддя вважає, що зміна запобіжного заходу підозрюваній та застосування до неї виняткового та найсуворішого запобіжного заходу не буде пропорційним втручанням у свободу та особисту недоторканість та не відповідатиме завданням статті 2 КПК України, а тому у задоволенні клопотання слідчого про зміну запобіжного заходу необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 181, 193, 194, 196, 200, 205, 206, 309 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали суду складено 23 листопада 2022 року.

Слідча суддя ОСОБА_1