Справа № 442/412/23
Провадження № 1-кс/442/85/2023
У Х В А Л А

про арешт майна

26 січня 2023 року м. Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майор поліції ОСОБА_3 (далі-слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області), яке погоджено з прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 (далі прокурор) про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄДРДР) за № 0000021 від 10.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

з участю сторін: прокурора ОСОБА_4 , особи, щодо якої вирішується питання про арешт майна ОСОБА_5 , його зхахиника адвоката ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

Старший слідчий Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному - ЄДРДР за № 0000021 від 10.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України та просить накласти арешт, з метою забезпечення відшкодування заподіяних збитків Східницькій селищній раді Дрогобицького району Львівської області, на нерухоме та рухоме майно ОСОБА_5 частині заборони його відчуження та розпорядження, а саме:

- земельну ділянку з кадастровим номером 0:01:004:0103, площею 0,1688 га, розміщену в с.Модричі Дрогобицького району Львівської області;

- земельну ділянку №:01:004:0150, площею 0,122 га, розміщену в с.Модричі Дрогобицького району Львівської області;

- житловий будинок АДРЕСА_1 ;

- транспортний засіб автомобіль марки RENAULT MEGANE 1461, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Клопотання вмотивоване тим, що слідчим відділом Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000021 від 10.01.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що фізична особа підприємець ОСОБА_5 , будучи інженером з технічного нагляду, тобто являючись службовою особою, будучи уповноваженим відповідно до укладеного 17 листопада 2020 року зі Східницькою селищною радою договору № 0117 на виконання робіт із технічного нагляду на об`єкті «Будівництво моста через річку Східничанка з підходами по вул. Кропивницькій в смт .Східниця м. Борислава Львівської області», здійснювати технічний нагляд за виконанням будівельно-монтажних робіт на об`єкті, в порушення п.1.1., п.п.6.3.1.-6.4.4. договору № 0117 від 17.11.2020, ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. п. 5, 6, 7 «Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкту архітектури», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, маючи реальну можливість належним чином виконувати свої службові обов`язки щодо здійснення технічного нагляду, через несумлінне ставлення до своїх службових обов`язків, неналежно провів огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів, перевірку відповідності фактичних об`ємів виконаних робіт об`ємам, зазначеним у актах приймання виконаних будівельних робіт форми кБ-2в, в результаті чого в актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №1, 2, 3, 4, 5 за грудень 2020 року, №7, 8, 9 за вересень 2021 року, № 10 за жовтень 2021 року та № 11 за грудень 2021 року були внесені недостовірні відомості, щодо обсягів, вартості виконаних робіт, використаних матеріалів та понесених витрат, які не відповідали дійсності, та фактично не були виконані ПП «Спецавтогідробуд». В подальшому ОСОБА_5 , усвідомлюючи настання суспільно небезпечних наслідків, однак легковажно розраховуючи на їх відвернення відповідно 28 грудня 2020 року, 10.09.2021 року, 10.11.2021 та 28.12.2021 перебуваючи на об`єкті будівництва за адресою: Львівська обл., смт.Східниця, вул. Кропивницька, особисто засвідчив своїм особистим підписом та печаткою ФОП ОСОБА_5 офіційні документи - акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2В №1, 2, 3, 4, 5 за грудень 2020 року, №7, 8, 9 за вересень 2021 року, № 10 за жовтень 2021 року та № 11 за грудень 2021 року по вказаному об`єкту про нібито повне виконання ПП «Спецавтогідробуд» будівельних робіт зазначених у актах, що не відповідало дійсності. Внаслідок неналежного виконання свої обов`язків ОСОБА_5 з державного бюджету незаконно перераховано на рахунок ПП «Спецавтогідробуд» кошти у виді субвенції в сумі 8 698 814,64 грн., чим завдано матеріальні збитки на вказану суму.

ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

17.01.2023 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Внаслідок дій ОСОБА_5 Східницькій селищній раді заподіяно шкоду в розмірі 8 698 814,64 грн.

В ході досудового розслідування з метою забезпечення відшкодування заподіяних збитків, виникла необхідність у накладенні арешту на нерухоме та рухоме майно ОСОБА_5 .

У випадку ненакладення арешту на вищевказане майно фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні матиме можливість відчужити нерухоме та рухоме майно, що унеможливить відшкодування завданих кримінальним правопорушенням шкоди.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання слідчим та просив його задоволити з підстав викладених у ньому.

Особа, щодо якої вирішується питання про арешт майна ОСОБА_5 , його зхахиника адвокат заперечили проти поданого клопотання слідчим. Зокрема ОСОБА_5 заперечив проти поданого клопотання оскільки він не визнає себе винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні. Захисник підозрюваного вказав, що у клопотанні не визначена вартість майна на яке необхідно накласти арешт, відсутня вави значена вартість завданих збитків, не заявлено цивільного позову у даному кримінальному провадження, а тому немає доцільності застосовувати арешт майна його підзахисному.

В силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 КПК України слідчим суддею прийнято рішення про застосування технічних засобів фіксування судового засідання при розгляді даного клопотання за допомогою програмно-апаратного комплексу «АКОРД».

Заслухавши думку прокурора, думку особи, щодо якої вирішується питання про арешт майна ОСОБА_5 , думку його захисника, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

В силу положень пункту 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України визначається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3. ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати такі аспекти як: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані чинним КПК України. Зокрема, подання клопотання про арешт майна має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів даного судового провадження, підозру у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000021 від 10.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

17.01.2023 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Орган досудового розслідування вказує у клопотанні, що в внаслідок дій ОСОБА_5 Східницькій селищній раді заподіяно шкоду в розмірі 8 698 814,64 грн.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 12.01.2023, ОСОБА_5 є власником земельних ділянок з кадастровим номером 0:01:004:0103, площею 0,1688 га та №:01:004:0150, площею 0,122 га, розміщених в с. Модричі Дрогобицького району Львівської області, а також являється власником житлового будинку АДРЕСА_1 .

Крім цього, відповідно до даних Єдиного державного реєстру транспортних засобів володільцем якого є МВС України, у власності ОСОБА_5 перебуває автомобіль марки RENAULT MEGANE 1461, реєстраційний номер НОМЕР_1 (відповідь ТСЦ МВС №4642 від 17.01.2023 №31/13-4664246).

В ході досудового розслідування з метою забезпечення відшкодування заподіяних збитків, виникла необхідність у накладенні арешту на нерухоме та рухоме майно ОСОБА_5 .

Слідчим суддею встановлено, що у випадку ненакладення арешту на вищевказане майно фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні матиме можливість відчужити нерухоме та рухоме майно, що унеможливить відшкодування завданих кримінальним правопорушенням шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна ч. 2 ст. 131 КПК України.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 10 ст.170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, значення такого арешту майна для його володільця, вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти, з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст107, 131, 132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄДРДР за №0000021 від 10.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України задовольнити.

Накласти арешт з метою забезпечення відшкодування заподіяних збитків Східницькій селищній раді Дрогобицького району Львівської області, на нерухоме та рухоме майно ОСОБА_5 в частині заборони його відчуження та розпорядження, а саме:

- земельну ділянку з кадастровим номером 0:01:004:0103, площею 0,1688 га, розміщену в с.Модричі Дрогобицького району Львівської області;

- земельну ділянку №:01:004:0150, площею 0,122 га, розміщену в с.Модричі Дрогобицького району Львівської області;

- житловий будинок АДРЕСА_1 ;

- транспортний засіб автомобіль марки RENAULT MEGANE 1461, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Заборонити будь-кому у будь-який спосіб розпоряджатись чи використовувати арештоване вказане вище майно до прийняття рішення у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000021 від 10.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 26.01.2023.

Слідчий суддя

Дрогобицького міськрайонного суду

Львівської області ОСОБА_1