Справа №705/2350/22
1-кс/705/28/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2023 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив частково скасувати арешт на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію, накладений ухвалою Уманського міськрайонного суду від 27.06.2022, в частині заборони користуватися вказаним автомобілем та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу, з передачею автомобіля, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на відповідальне зберігання володільцю ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання адвокат зазначив, що у провадженні Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000422 від 22.06.2022 за ст. 290 КК України. Ухвалою Уманського міськрайонного суду від 27.06.2022 накладено арешт на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», н.з. НОМЕР_1 , володільцем і користувачем якого є ОСОБА_4 , а також на свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу, із забороною ОСОБА_4 відчужувати, розпоряджатися та користуватися даним майном до скасування арешту у порядку, визначеному КПК України. Зобов`язано дізнавача Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 визначити місце зберігання транспортного засобу.

Під час розгляду клопотання 27.06.2022 дізнавач повідомила слідчому судді, що необхідність накладення арешту на автомобіль полягає в необхідності призначення судової експертизи комплексного дослідження транспортного засобу та судової експертизи документа. Після розгляду клопотання протягом тижня дізнавач обіцяла ОСОБА_4 передати на зберігання автомобіль, як зазначала у судовому засіданні під час розгляду клопотання про арешт майна, проте так і не повернула. 30.12.2022 ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про повернення автомобіля на зберігання. 05.01.2023 від дізнавача отримано постанову про часткове задоволення клопотання, однак дізнавач вирішила продовжувати зберігати автомобіль на відкритій ділянці Уманського РУП ГУНП. Також у постанові вказано, що 06.07.2022 дізнавачем призначено експертизу комплексного дослідження автомобіля та судову експертизу свідоцтва про реєстрацію ТЗ. 24.08.2022 експерти Черкаського НДЕКЦ провели експертний огляд автомобіля. Станом на 05.01.2023 виконано експертизу свідоцтва про реєстрацію ТЗ, яке згідно з висновком експерта ознак підробки не має. Експертиза автомобіля не виконана, чим порушені всі можливі строки її виконання. При цьому автомобіль постійно перебуває на відкритій території Уманського РУП ГУНП в Черкаській області та піддається негативному впливу погодних умов, що погіршують його технічний стан. Наведені обставини спонукали представника володільця майна звернутися до слідчого судді з клопотанням про часткове скасування арешту майна з метою належного зберігання транспортного засобу в гаражних умовах за місцем проживання ОСОБА_4 .

У судове засідання представник власника майна адвокат ОСОБА_3 не з`явився, проте надав клопотання про розгляд справи без його участі. Також у клопотанні вказано, що на задоволенні вимог наполягає.

Володілець майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, від нього не надходило заяв чи клопотань про розгляд справи у його відсутність.

Дізнавач Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, проте надала заяву про розгляд клопотання без її участі. Також у заяві зазначила, що заперечує проти задоволення клопотання, оскільки по даному автомобілю призначено повторну експертизу.

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

В абзаці другому частини першої статті 174 КПК України унормовано, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що сектором дізнання Уманському РУП ГУНП в Черкаській області розпочато кримінальне провадження № 000422, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, а саме знищення, підробка або заміна ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27.06.2022 у справі № 705/2350/22 задоволено клопотання дізнавача та накладено арешт на автомобіль марки «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_1 , із vin-кодом, вказаним у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , володільцем та користувачем якого є ОСОБА_4 , та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_1 , із vin-кодом НОМЕР_2 , заборонивши власнику чи особі, в користуванні та розпорядженні якого перебуває вказане майно, відчужувати, розпоряджатись та користуватись ним до скасування арешту у порядку, визначеному КПК України.

Ухвалюючи таке рішення, слідчий суддя посилався на те, що для проведення стороною обвинувачення необхідних слідчих та процесуальних дій, зокрема призначення та проведення судових експертиз, необхідно забезпечити збереження транспортного засобу та свідоцтва про реєстрацію цього транспортного засобу і слідів на них у тому стані, в якому вони були на момент вилучення.

У судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, не завершене, остаточне процесуальне рішення у ньому ще не прийняте, дізнавачем встановлюються обставини, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При цьому, як слідує з дослідженої ухвали слідчого судді від 27.06.2022, арешт накладено у зв`язку з тим, що вказане майно відповідало критеріям речових доказів, визначеним статтею 98 КПК України, а тому з метою збереження підлягало арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Як встановлено, кримінальне провадження № 0000422 від 22.06.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 290 КК України, на даний час не завершене, обґрунтованість накладення арешту в даному кримінальному провадженні встановлена ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27.12.2022, як і наявність повноважень у дізнавача звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна за погодженням із прокурором, що кореспондується з вимогами ч. 1 ст. 171 КПК України, доказів про те, що у застосуванні такого заходу, як арешт майна, відпала потреба, заявником не надано, проте дізнавач доводить, що така потреба наразі ще існує, оскільки не проведена експертиза транспортного засобу. Отже, на даний час відсутні законодавчо визначені підстави для скасування арешту майна.

Вказані обставини дають підстави вважати, що арешт майна не припинив своєї актуальності, а його зняття може привести до негативних наслідків для потреб досудового розслідування, тому у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про часткове скасування арешту на майно необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 103, 110, 174, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про часткове скасування арешту на майно відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1