Справа № 204/5282/22
Провадження № 1-кп/204/525/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в режимі відео конференції кримінальне провадження № 0001249, внесене до ЄРДР 02.12.2021, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Новоекономічне Красноармійського району Донецької області, українця, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, маючого неповнолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимого 17.12.2021 Красноармійським міськрайонним судом Донецької області за ч. 1 ст. 164 КК України до покарання у виді 100 год громадських робіт, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває обвинувальний акт у вищевказаному кримінальному провадженні.

Прокурор подала до суду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 . Клопотання прокурора обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлені тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України, за вчинення яких, у разі доведення його винуватості у суді останньому загрожує покарання виключно у вигляд позбавлення волі на строк до восьми років, у зв`язку з чим ризик втечі може бути розцінений ОСОБА_5 менш небезпечним ніж кримінальне переслідування та процедура виконання покарань. У зв`язку з тим, що всі свідки у кримінальному провадженні знайомі ОСОБА_5 , враховуючи положення ст. 23 КПК України щодо дослідження доказів, останній може почати спроби незаконного впливу на свідків шляхом вмовляння, підкупу або погроз, що може призвести до зміни їх показів у судовому провадженні. В обвинуваченого відсутнє постійне джерело доходів, він раніше судимий, існує ризик вчинення останнім іншого кримінального правопорушення для задоволення його потреб.

У судовому засіданні прокурор підтримав вищезазначене клопотання та просив його задовольнити.

Захисник у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання з огляду на те, що в ньому відсутнє обґрунтування необхідності продовження запобіжного заходу. Зазначив, що потреби у продовженні запобіжного заходу немає, ризиків, про які зазначає прокурор не встановлено.

Обвинувачений у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, доходить наступних висновків.

Частиною 3 статті 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Положеннями до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України унормовано, що до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі може бути застосовано домашній арешт, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частинами 1, 2 ст. 177, ч. 1 ст. 178 КПК України визначено, що застосування запобіжного заходу здійснюється з метою, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків на підставі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, для запобігання яких здійснюється запобіжний захід.

Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог п. 3, 4, 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення дійсних ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують застосування запобіжного заходу, при наявності обґрунтованої підозри.

Як встановлено судом, ОСОБА_5 є непрацюючим та не одруженим таким чином характеризується відсутністю соціальних зв`язків. Перебуваючи на свободі та під загрозою можливого застосування тяжкого покарання, у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою ухилення від відповідальності обвинувачений може переховуватися від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вказане в сукупності з іншими обставинами унеможливить повноту, всебічність та неупередженість судового розгляду цього кримінального провадження.

Враховуючи доведеність обґрунтованості підозри, дійсних та триваючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, серйозність обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим та відсутність обставин, які не виправдовують такий ступінь втручання у його права і свободи особи, суд убачає підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України на 60 днів з покладенням у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України певних обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 110, 176-178, 181, 193-194, 197, 331, 369-372, 376, 392-393 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 21:00 год по 07:00 год строком на 60 днів до 17 лютого 2023 року включно.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати постійне місце проживання: АДРЕСА_1 , у період часу з 21:00 год до 07:00 год.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Ухвалу про передати для виконання Покровському РУП ГУНП в Донецькій області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 22.12.2022.

Суддя ОСОБА_7 ОСОБА_8