Провадження № 1-кс/638/23/23
УХВАЛА

Іменем України

08 лютого 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі судового засідання в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,-

встановив:

23.10.2021 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Скарга мотивована тим, що 20.10.2021 року до ХРУП №3 ГУНП України у Харківській області було внесено повідомлення про здійснення кримінального правопорушення під №ЕО 37778. Однак скаржнику досі не надано витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

27.10.2021 року Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова матеріали скарги повернуто заявнику. Ухвала мотивована тим, що скарга не містить підтверджень дати винесення оскаржуваної постанови.

16.12.2021 року Ухвалою Харківського апеляційного суду ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.10.2021 року скасовано та постановлено нову, якою скаргу ОСОБА_3 повернуто до суду 1-ї інстанції для виконання вимог, передбачених ст. 304-306 КПК України та розгляду по суті.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.01.2022 року відкрито провадження по скарзі.

03.10.2022 року ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.11.2022 року, у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_1 відмовлено.

25.11.2022 року ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29.11.2022 року у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_1 відмовлено.

22.11.2022 року ОСОБА_3 подав заяву про роз`яснення ухвали суду від 15.11.2022 року.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2022 року, заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали суду залишено без задоволення.

В судове засідання призначене на 24.01.2023 року, скаржник не з`явився, повідомлений завчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

24.01.2023 року через електронну пошту ОСОБА_3 направив до суду заяву Вх. №ЕП-441 про відкладення судового засідання, вказав, що заперечує проти проведення судового засідання без його участі.

Судовий розгляд відкладено на 03.02.2023 року.

02.02.2023 року через електронну пошту ОСОБА_3 направив до суду заяву Вх. №ЕП-690 про відкладення судового засідання, вказав, що заперечує проти проведення судового засідання без його участі.

Судовий розгляд відкладено на 08.02.2023 року.

07.02.2023 року через електронну пошту ОСОБА_3 направив до суду заяву Вх. №ЕП-826 про відкладення судового засідання, вказав, що заперечує проти проведення судового засідання без його участі.

Заяви ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи віл 24.01.2023 р., 02.02.2023 р., 07.02.2023 р., мотивовані тим, що в ОСОБА_3 погіршився стан його здоровя. На підтвердження скаржник надає до суду копію Довідки до Акта огляду МСЕК №030478 серії ХАР-06, з якої вбачається, що ОСОБА_3 має третю групу інвалідності безстроково. Однак дана довідка жодним чином не може бути використана як підтвердження погіршення стану здоров`я ОСОБА_3 станом на 24.01.2023-07.02.2023 року.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином у встановленому КПК України порядку.

Уповноважена особа Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області, в судове засідання не з`явились, про дату та час судового розгляду скарги були повідомлені своєчасно та належним чином у встановленому КПК України порядку. Причини неявки суду не повідомили, будь-яких заяви та клопотань до суду не подали.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить наступного.

Відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до вимог частини другої, третьої статті 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 134 КПК України суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.

Статтею 135 КПК України визначено порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні.

Особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою (частина перша статті 135 КПК України).

Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом (частина дев`ята статті 135 КПК України).

Відповідно до положень статті 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до статті 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно до статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на судове засідання з розгляду такої скарги.

В Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року визначено наступне: «У разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам частини третьої статті 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про розгляд скарги без участі скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду заявник має право повторно звернутися з такою скаргою до суду».

Ураховуючи наведене, можна дійти висновку, що суд вжив усіх можливих заходів з використанням передбачених нормами КПК України процесуальних засобів щодо належного повідомлення скаржника про розгляд скарги.

Разом із тим, неявка особи, яка подала скаргу, є її волевиявленням, що свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді скарги та інших процесуальних прав.

Незважаючи на заяви скаржника ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, суд зазначає, що не були встановлені та підтверджені поважності неявки до судових засідань, а подана копія Довідки жодним чином не підтверджує погіршення здоров`я скаржника, адже видана у 2007 році. Крім того, суд звертає увагу, що сам скаржник заперечував проти розгляду скарги за його відсутності.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Необхідно звернути увагу, що судом при відкладенні розгляду скарги неодноразово наголошувалося на вимогах частини третьої статті 306 КПК України, якою передбачено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника.

Водночас суд також враховує встановлений законом строк розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування.

Так, суд, як свідчать матеріали справи, скарга знаходиться у провадженні суду з 20.01.2022 року, розгляд скарги неодноразово відкладався, а відтак особа, яка подала скаргу, мала достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав, однак своїм правом на участь у розгляді скарги не скористався.

За таких обставин ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про розгляд скарги у встановленому законом порядку, у судові засідання неодноразово не з`явився, своїм правом на участь у судовому засіданні не скористався, заяв про участь у розгляді скарги за допомогою відеоконференції від нього не надходило, доводи, викладені у скарзі, не підтримав.

Доречно зауважити, що, ініціювавши судовий розгляд, заявник, насамперед, повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано.

Зважаючи на те, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу, будучи належним чином повідомленою про час та дату розгляду скарги, до суду повторно не з`явилась, враховуючи вимоги частини третьої статті 306 КПК України, відповідно до якої, розгляд скарги не може відбуватися за відсутності особи, яка подала скаргу або її захисника, представника, суд доходить висновку про залишення скарги без розгляду.

Разом із тим, суд роз`яснює, що залишення скарги без розгляду не порушує прав скаржника, оскільки він має право звернутися з аналогічною скаргою до суду повторно у випадку усунення обставин, які були підставою для залишення скарги без розгляду.

Керуючись статтями 303-307, 372 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя