Єдиний унікальний номер (справа №) 216/534/23
Номер провадження у суді 1-кс/216/721/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 23.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

15 березня 2023 року до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу засобами поштового зв`язку надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час проведення огляду 14.03.2023, а саме: дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів з № ЯДП0299; дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів з № ЯДП0301; дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів без номерний, які передано на відповідальне зберігання до Криворізької дільниці вантажно-розвантажувальних робіт СП «Дніпровський Головний матеріально-технічний склад».

1.Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що сектором дізнання Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 23.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

На даному етапі досудового розслідування встановлено, що 23.01.2023 року на лінію «102» надійшло повідомлення, що працівниками «Держрибагенство» на березі Карачунівського водосховища, по вул. Дачна, с. Вільне, Криворізького району, Дніпропетровської області, виявлено факт незаконного заняття рибним добувним промислом.

Виїздом на місце слідчо-оперативної групи Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області було встановлено, що біля вул. Дачна, с. Вільне, Криворізького району, Дніпропетровської області, на березі Карачунівського водосховища, невстановлені особи займались незаконним заняттям рибним промислом, а саме незаконним виловом водних біоресурсів (риби) без будь-яких дозволів.

В ході огляду місця події на березі Карачунівського водосховища, біля вул. Дачна, с. Вільне, Криворізького району, Дніпропетровської області, було виявлено сорок вісім пластикових ящиків з різними видами риби, а саме: «Плітка» - 7516 шт, вагою 1502 кг; «Карась» - 339 шт, вагою 130 кг; «Плоскирка» - 227 шт, вагою 30 кг; «Окунь» - 60 шт, вагою 1 кг; «Щука» - 6 шт, вагою 6 кг; «Лящ» - 13 шт, вагою 3,6 кг; «Карп» - 4 шт, вагою 6 кг; «Толстолоб» -1 шт, вагою 3 кг, (загальна вага виявлено риби склала 1692 кг, 300 грамів).

Крім того, на місці події було виявлено: чотири дерев`яних човни - дерев`яний човен темно зеленого кольору № НОМЕР_1 ; дерев`яний човен темно зеленого кольору № НОМЕР_2 ; дерев`яний човен темно-зеленого кольору безномерний; дерев`яний човен темно-зеленого кольору безномерний.

Виявлені чотири човни були передані на зберігання до «Рибоохоронний патруль» Державного агентства меліорації у Дніпропетровській області.

Цього ж дня, на лінію «102» надійшло повідомлення (зареєстровано у ЄО за № 1271 від 23.01.2023) від ОСОБА_4 про те, що 23.01.2023 о 12.16 год. невідома особа незаконно заволоділа трьома човнами з двигунами, які були виявлені та оглянуті слідчо-оперативною групою на березі Карачунівського водосховища, по вул. Дачна, с. Вільне Криворізького району Дніпропетровської області, які знаходились на території «Рибоохороний патруль» (с. Вільне, Криворізький район, Дніпропетровська область).

13.03.2023 на лінію «102» надійшло повідомлення про те, що на березі річки по вул. Річна, с. Вільне Криворізького району Дніпропетровської області, виявлено три човни, які викрали невстановлені особи.

Виїздом на місце слідчо-оперативною групою Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області у тростині на березі Карачунівського водосховища в с. Вільне Криворізького району Дніпропетровської області неподалік від «Рибоохороний патруль», виявлено три дерев`яні човни (один з номером НОМЕР_2 ) зеленого кольору.

Човни були передані на відповідальне зберігання до Криворізької дільниці вантажно-розвантажувальних робіт СП «Дніпровський Головний матеріально-технічний склад».

Крім того, згідно інформації Державного агентства меліорації та рибного господарства України управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль), рибальські судна (плаваючі засоби) ЯДП-0299, ЯДП-0301 - рахуються за ТОВ «Карачунівське водосховище» (згідно дозволу «на спеціальне використання водних біоресурсів» від 09.12.2018 № 000004/2018), власник якого - ОСОБА_5 , яка на даний час перебуває за межами України.

Вилучені під час огляду вищевказані речі мають суттєве значення в доказуванні у кримінальному провадженні № 0000021 від 23.01.2023 року, оскільки вони можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Прокурор посилаючись на вимоги п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення огляду 14.03.2023 майно.

2.Позиції учасників.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з проханням слухати справу за його відсутності.

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання належним чином, в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

3.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання.

В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні сектору дізнання Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 23.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В період часу з 11:00 год. до 12:00 год. 14.03.2023 старшим дізнавачем СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 було проведено огляд на березі Карачунівського водосховища по вул. Дачна, с. Вільне Криворізького району Дніпропетровської області.

Метою проведення дізнавачем огляду є виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування майна, яке має значення для досудового розслідування та може бути доказами під час судового розгляду.

В ході проведення огляду виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду та відповідає переліку зазначеному у клопотанні.

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 15.03.2023.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт про час, дату та місце судового засідання повідомлялась завчасно та належним чином.

4.Мотиви прийняття рішення слідчим суддею.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

4.1 Щодо строку звернення з клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Оскільки клопотання про арешт майна надійшло до суду 15.03.2023, сторона обвинувачення звернулась з вказаним клопотанням у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

4.2 Щодо правової підстави для арешту майна та можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як вбачається з фабули кримінального правопорушення, викладеної у витягу з ЄРДР та клопотанні, що розглядається, досудове розслідування проводиться за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, вилучене майно під час проведення огляду має суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні, оскільки може бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Отже, стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З огляду на викладене, на переконання слідчого судді доведено, що підстава передбачена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (арешт з метою збереження речових доказів) підлягає застосуванню.

За змістом ч. 5 ст. 171 КПК України на слідчого або прокурора покладається обов`язок звернутись з клопотанням про арешт такого майна у встановлений цим кодексом строк або повернути вилучене майно. Тобто питання доказового значення такого майна, яке не було предметом розгляду під час постановлення ухвали про надання дозволу на проведення обшуку підлягає перевірці під час вирішення питання про арешт майна, а оцінка доказів з точки зору їх належності та допустимості під час судового розгляду кримінального провадження.

4.3 Щодо наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна.

Завдяки проведенню огляду вдалось зафіксувати дані з вилучених речей. Поряд з цим, наразі на початковій стадії досудового розслідування складно визначити весь об`єм необхідних слідчих дій та даних, які можливо буде встановити із відомостей, що зафіксовані у відповідних речах.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження майно, на яке прокурор просить накласти арешт може бути приховано або знищено.

4.4 Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчої судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчої судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідча суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає за необхідне, арештоване майно передати на відповідальне зберігання до Криворізької дільниці вантажно-розвантажувальних робіт СП «Дніпровський Головний матеріально-технічний склад», попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна

4.5 Щодо наслідків арешту майна.

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені у цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування та обраний спосіб арешту, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту майна, застосованого у вищезазначений спосіб, на інтересах володільців.

Поряд з цим, зважаючи на те, що арешт накладається на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, встановлення належності такого майна не має правового значення.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 23.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час проведення огляду 14.03.2023, а саме:

- дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів з № ЯДП0299;

- дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів з № ЯДП0301;

- дерев`яний човен темно-зеленого кольору довжиною 7,6 метрів без номерний.

Арештоване майно передати на відповідальне зберігання до Криворізької дільниці вантажно-розвантажувальних робіт СП «Дніпровський Головний матеріально-технічний склад», попередивши про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1