Справа № 646/1174/22
№ провадження 1-кс/646/46/2023
УХВАЛА

10.01.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000902 від 11.10.2022 року, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурором подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що 23.12.2022 р. на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою АДРЕСА_1 , за наслідком чого виявлено та вилучено майно, яке зберігло на собі сліди кримінального правопорушення, а тому має бути використане як речові докази. Крім того, просить поновити строк для звернення з клопотанням про арешт майна.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання від 05.01.2023 р., вважав, що при зверненні до суду з первісним клопотанням про арешт майна процесуальні строки для звернення до слідчого судді порушені не були, оскільки клопотання подане в перший робочий день після проведення обшуку.

Захисники - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти поновлення строку на подання клопотання про арешт майна, посилаючись на те, що прокурором не наведена жодна поважна причина пропуску такого строку. Разом з тим, вважали, що відсутні підстави для накладення арешту на майно в зв`язку з необґрунтованістю клопотання.

Вислухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно до ч. ч. 1, 6, 7 ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час.

Частина 1 статті 117 КПК України зазначає, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього Кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

Відповідно до позиції Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 26.08.2020 у справі № 760/18778/18, провадження № 51-421км20, «Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені». З огляду на зазначене, слідчий суддя робить висновок, що поновити строк можливо лише у тому випадку, коли наведені достатні підстави (переконливі аргументи) поважності причин пропуску такого строку, а також їх належне підтвердження.

Слідчий суддя вважає, що передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України строк для подання клопотання про накладення арешту на майно пропущений прокурором з об`єктивних, а відтак поважних причин, тому цей строк підлягає поновленню.

Встановлено, що відомості про вчинення зазначеного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000902 від 11.10.2022 р. за ч. 2 ст. 303 КК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 06.12.2022 р. надано дозвіл на проведення обшуку за адерсою м. Харків, пров. Троїцький, 10.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, що передбачено ч. 2 ст. 170 КПК України.

Вилучені 23.12.2022 р. під час розслідування даного кримінального провадження речі та документи, які були оглянуті, зокрема, описані у протоколі огляду від 26.12.2022 р., є речовими доказами у провадженні. До таких речових доказів належать договір оренди приміщення № 5/01-2022 від 05.01.2022 на 5 арк.; блокнот рожевого кольору з чорновими записами всередині; прибор для відеозапису білого кольору S/N F90377373, 04/2021; мобільний телефон чорного кольору ТМ «Iphone 11 Pro», ІМЕ1 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з карткою мобільного оператора «Київстар»; мобільний телефон темно-синього кольору ТМ «Samsung S», ІМЕІ 1: НОМЕР_3 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 з карткою мобільного оператора «Лайф»; мобільний телефон синього кольору ТМ «Iphone 12 Pro Мах» з сім-карткою мобільного оператора «Лайф», ІМЕІ 1: НОМЕР_5 , ІМЕІ 2: НОМЕР_6 ; блокнот фіолетового кольору з чорновими записами всередині; презервативи в кількості 8-ми штук з написом «Гуманітарна допомога, продаж заборонено, Національна безкоштовна гаряча лінія з питань ВІЛ/СНІДу. 0-800-500-451»; презервативи в кількості 4-х штук на кожному з яких мається наступний напис «Гуманітарна допомога, продаж заборонено, Національна безкоштовна гаряча лінія з питань ВІЛ/СНІДу, 0-800-500-451»; три презервативи «durex»; три фалоімітатори; плітка чорного кольору; ошийник червоного кольору; білі шкіряні наручники.

Так, надані матеріали свідчать про можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, з огляду на кваліфікацію дій у цьому випадку, а саме ч. 2 ст. 303 КК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучене під час обшуку 14.12.2018 р. майно на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України з метою забезпечення збереження речових доказів .

З урахуванням наведеного, аналіз клопотання слідчого про накладення арешту на майно дає підстави для висновку, що дане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та містить правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна частково.

Що стосується накладення арешту на грошові кошти, договір про надання правової допомоги, копія картки фізичної особи платника податків, копії паспорта, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Але прокурором не доведено, а слідчим суддею не встановлено, що грошові кошти, копії паспорта та картки особи-платника податків, договір про надання правової допомоги є речовим доказом відповідно до ст. 98 КПК України, а тому у задоволенні клопотання в цій частині необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000902 від 11.10.2022 року, про арешт майна задовольнити частково.

Поновити строк для подання клопотання про арешт майна.

Накласти арешт на вилучене під час обшуку 23.12.2022 р. за адресою м. Харків, пров. Троїцький, 10 майно шляхом заборони користування та розпорядження цим майном:

договір оренди приміщення № 5/01-2022 від 05.01.2022 на 5 арк.:

блокнот рожевого кольору з чорновими записами всередині;

прибор для відеозапису білого кольору S/N F90377373, 04/2021;

мобільний телефон чорного кольору ТМ «Iphone 11 Pro», ІМЕ1 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з карткою мобільного оператора «Київстар»;

мобільний телефон темно-синього кольору ТМ «Samsung S», ІМЕІ 1: НОМЕР_3 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 з карткою мобільного оператора «Лайф»;

мобільний телефон синього кольору ТМ «Iphone 12 Pro Мах» з сім-карткою мобільного оператора «Лайф», ІМЕІ 1: НОМЕР_5 , ІМЕІ 2: НОМЕР_6 ;

блокнот фіолетового кольору з чорновими записами всередині;

презервативи в кількості 8-ми штук з написом «Гуманітарна допомога, продаж заборонено, Національна безкоштовна гаряча лінія з питань ВІЛ/СНІДу. 0-800-500-451».

презервативи в кількості 4-х штук на кожному з яких мається наступний напис «Гуманітарна допомога, продаж заборонено, Національна безкоштовна гаряча лінія з питань ВІЛ/СНІДу, 0-800-500-451».

три презервативи «durex»;

три фалоімітатори;

плітка чорного кольору;

ошийник червоного кольору;

білі шкіряні наручники.

В іншій частині клопотання у задоволенні відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1