печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва №757/29711/22-к у кримінальному провадженні №0000281 від 09.04.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва №757/29711/22-к у кримінальному провадженні №0000281 від 09.04.2022 року на грошові кошти в розмірі 101 005 Євро та 600 дол. США, 6 ноутбуків та бухгалтерську докумктацію.

В обґрунтування клопотання ОСОБА_3 зазначає, що вказаний арешт накладено необґрунтовано, оскільки пр. накладенні арешту на грошові кошти не було досліджено походження цих грошових коштів. Окрім того при накладенні арешту на комп`ютерну техніку не було прийнято до уваги, що під час проведення обшуку 08.11.2022 року за адресою місцезнаходження ТОВ «Хіт Хаус» слідчому було надано безперешкодний доступ до інформації, що містилася на вказаній техніці, з чим пов`язана пряма заборона щодо вилучення комп`ютерної техніки.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. На адресу суду надійшла заява ОСОБА_3 про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та, перевіривши заяву про залишення клопотання без розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та, перевіривши заяву про залишення клопотання без розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, оскільки ОСОБА_3 не підтримує подане ним клопотання про скасування арешту, у слідчого судді відсутні правові підстави для його розгляду по суті.

За таких обставин, зважаючи на позицію ОСОБА_3 викладену у заяві від про залишення без розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна розгляду не підлягає та його слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 107, 174 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва №757/29711/22-к у кримінальному провадженні №0000281 від 09.04.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1