Справа №949/1126/22
У Х В А Л А
про продовження строку тримання під вартою

04 листопада 2022 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дубровиця кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000086 від 05 червня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

07 вересня 2022 року до Дубровицького районного суду Рівненської області надійшли матеріали кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000086 від 05 червня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України із затвердженим 06 вересня 2022 року обвинувальним актом.

04 листопада 2022 року від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , який закінчується 06 листопада 2022 року. В обгрунтування клопотання прокурор вказує на те, що ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що 02 червня 2022 року, у вечірню пору доби, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, він, знаходячись в будинку за місцем проживання ОСОБА_6 , що розташований по АДРЕСА_1 , де перебуваючи в кухонній кімнаті, під час словесного конфлікту із останнім, що виник на побутовому ґрунті, з метою нанесення тілесних ушкоджень, умисно наніс останньому не менше десяти ударів кулаками правої та лівої рук в область обличчя, внаслідок чого відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №343 від 08 червня 2022 року, заподіяв ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді: набряк-набухання та компресія головного мозку; черепно-мозкова травма з просторими крововиливами під оболонки і речовину мозку. В результаті отриманих травм ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 біля 10 год. в нейрохірургічному відділенні КНП "Центральна МЛ" Рівненської обласної ради у м. Рівне. Також у клопотанні прокурор зазначає, що на даний час ризики, які були наведені під час обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 не зменшились, і надалі виправдовують обраний йому запобіжний захід. ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, які проживають на території с. Бродець, Сарненського району і сусідніх населених пунктах і є його знайомими, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 проживає в населеному пункті, який межує з державним кордоном України, за межі якого може втекти, перебуваючи на волі, буде мати реальну можливість шляхом погроз, вмовляння чи переконання впливати на свідків, з метою зміни їх показань у суді. Таким чином, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що вищевказані ризики на даний час не зменшилися, прокурор просить суд продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання прокурора та з огляду на позитивні характеристики надані суду, просили суд змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме домашній арешт.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить таких висновків.

Відповідно до частини 1 статті 331 Кримінального процесуального кодексу України, під час судового розгляду суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до частини 3 статті 331 Кримінального процесуального кодексу України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувальною акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Встановлено, що ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області від 08 вересня 2022 року, обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке у відповідності до статті 12 Кримінального кодексу України, відноситься до тяжких злочинів. Даних, які б свідчили про незадовільний стан його здоров`я та необхідність проведення лікування не встановлено. Даних про зменшення чи відсутність ризику, передбаченого статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено, а також суд бере до уваги обставини, передбачені статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України.

Крім того, суд враховує загальне положення щодо розумних строків тримання під вартою у таких випадках, які викладено у правовій позиції ЄСПЛ рішенні у справі "Харченко проти України" згідно якої розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись у кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливість аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги над особистістю.

Крім того пункт 35 рішення ЄСПЛ "Летельє проти Франції" передбачає, що суспільний інтерес з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Тому вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що продовження тримання під вартою в даному випадку може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (пункт 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

При розгляді судом клопотання прокурора, суд враховує також практику Європейського суду з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії", де закріплено, що "суворість передбаченого покарання" є суттєвим елементом при оцінюванні "ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

У справі "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що прокурором у повній мірі доведено те, що з часу обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, жодна з підстав для обрання такого запобіжного заходу не змінилась. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить досягнення необхідного результату, так, як ОСОБА_4 інкримінується вчинення тяжкого злочину, а у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, обвинувачений отримає можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою.

Окрім того, відповідно до частини 1 статті 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою визначається в днях та не може перевищувати 60 днів.

За змістом частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Отже, враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні злочину, вчиненому із застосуванням насильства, що спричинило смерть потерпілого, суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183, 184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 331, 395 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк тримання під вартою до закінчення судового розгляду даного кримінального провадження, але не більше ніж на 60 днів, тобто до 02 січня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького
районного суду ОСОБА_1