СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/596/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання захисника про зміні запобіжного заходу у кримінальне провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001678 від 12.07.2022, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

У судовому засіданні 03.02.2023 захисником обвинуваченої адвокатом ОСОБА_5 , на підставі ст. 201 КПК України, заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Загалом, клопотання обґрунтовано тим, що підстави для обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутні. Зокрема ризики жодним доказом не підтверджено. Утримання ОСОБА_3 в умовах Київського слідчого ізолятора Державної пенітенціарної служби України є недоцільним, шкідливим для її здоров`я.

Обвинувачена у судовому засіданні клопотання свого захисника підтримала.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував.

Вивчивши заявлене клопотання та додані до нього докази, зясувавши позиції сторін, суд встановив таке.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Подане клопотання відповідає вимогам зазначеним у ст. 201 КПК України при його поданні захисником дотримано вимоги процесуального закону.

Вирішення питання зміни запобіжного заходу на більш м`який, який слід застосовувати до обвинуваченої ОСОБА_3 , необхідно вирішувати з урахуванням низки відповідних обставин, які можуть підтверджувати існування ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу.

Метою запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченої має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканість, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Ухвалою суду від 22.12.2022, постановленою за результатами розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, були зазначені ризики, які стали підставою для задоволення клопотання і обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання захисника обвинуваченої про зміну запобіжного заходу не містять будь-яких даних щодо зміни обставин обвинувачення чи раніше встановлених ризиків, що могло би слугувати підставою для зміни та застосування обвинуваченій більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Доводи захисника про відсутність ризиків незаконного впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення не заслуговують на увагу, так як ці ризики не були підставою для обрання запобіжного заходу обвинуваченій, ухвалою суду від 22.12.2022.

Крім того, клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, фактично зводиться до незгоди з раніше постановленими рішеннями суду про обрання запобіжного заходу, що не відноситься до компетенції суду першої інстанції, та в даному конкретному випадку, не є підставами для зміни запобіжного заходу.

При вирішенні питання щодо можливості зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Разом з цим, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» № 12369/86 від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Така ж позиція відображена в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/97 від 26 липня 2001 року.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям Європейського суду з прав людини, суд вважає, що обраний відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідає особі обвинуваченої, характеру та тяжкості діянь, мотивів, та обставинам вчинення злочинів, що інкримінуються обвинуваченій, а також покаранню, що може бути призначене обвинуваченій в разі визнання її винуватою.

Доводи захисника обвинуваченої суд вважає непереконливими і необґрунтованими, оскільки стороною захисту не доведено належними та допустимими доказами зміни всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, зменшення або зникнення ризиків, які обумовлювали обрання та продовження запобіжного заходу.

Таким чином, виходячи з положень КПК України та враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання захисника обвинуваченої слід відмовити.

Керуючись статтями 131-132, 176-178, 183,194, 196, 201, 318, 350, 372 КПК України суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1