Справа № 129/229/23
Провадження №11-сс/801/59/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання ОСОБА_5

за участі учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

захисника ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції)

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 13.01.2023 року, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 12.01.2023 за № 0000022,

якою задоволено клопотання слідчого СВ Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, до 13.03.2023 із застосуванням застави в розмірі 80 520 грн., відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бурчак Василівського району Запорізької області, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, із загальною-середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

У погодженому прокурором клопотанні слідчого порушується питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_8 , який підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, таємному викрадені 11.01.2023 р. приблизно о 19:00 год. за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та неповнолітнім ОСОБА_13 між населеними пунктами с. Червоне Гайсинського району та с. Кароліна Вінницького району належного ПАТ «Укртелеком» телефонного кабелю лінії зв`язку загалом на 83387,20 грн., але їх дії були зупинені працівниками поліції, - з огляду на тяжкість скоєного стосовно ст.12 КК України, відсутність постійної роботи, засобів до існування, інших чинників стримуючого характеру, що свідчить про можливість продовження ним злочинної діяльності, незаконного впливу на свідків, переховування від органів досудового розслідування і суду.

Прокурор клопотання підтримав, наявність передбачених ст.177 КПК України і зазначених в клопотанні ризиків обґрунтував тяжкістю підозри стосовно ст.12 КК України, страхом перед суворим покаранням за скоєння тяжкого злочину та можливістю ухилятися від слідства в суду з огляду на відсутність сім`ї, житла та роботи.

ОСОБА_8 та його захисник обґрунтованість підозри і причетність до злочину визнали, просили обрати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Ухвалою слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 13 січня 2023 року клопотання задоволено.

Відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого по АДРЕСА_1 , тимчасово фактично проживає в АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, несудимого, - обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів встановивши розмір застави у розмірі 30-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 80520 гривень, в разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього обов`язків: прибувати за кожною вимогою слідчого, який здійснює це кримінальне провадження, та суду під час його розгляду, не відлучатися із місця свого проживання та не змінювати його без дозволу слідчого або суду, про що оголосити йому під розписку.

Строк тримання під вартою визначено рахувати з моменту затримання ОСОБА_8 12.01.2023 р. 19:10 год.

Роз`яснено, що дія ухвали закінчується 13.03.2023 р. о 19:10 год.

В своїх висновках слідчий суддя вказав, що ОСОБА_8 небезпідставно підозрюється в скоєнні тяжкого за ст.12 КК України злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, покаранням за яке може бути позбавлення волі на строк до восьми років, є жителем Запорізької області, постійної роботи та інших вагомих соціальних й особистих чинників стримуючого характеру у нього немає, що свідчить про можливість продовження ним злочинної діяльності та переховування від слідства і суду, незаконного впливу на свідків, а тому єдино правильним запобіжним заходом відносно нього може бути лише тримання під вартою; викладене спростовує можливість застосувати відносно нього домашнього арешту через неефективність.

Також відповідно до ст.183 КПК України та з урахуванням обставин злочину і майнового стану ОСОБА_8 слідчий суддя вважав за необхідне визначити розмір застави, в разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти, у розмірі 30-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб (80520 грн.), з покладенням на нього передбачених ст.194 КПК України обов`язків: прибувати за кожною вимогою слідчого, який здійснює це кримінальне провадження, та суду під час його розгляду, не відлучатися із місця свого проживання та не змінювати його без дозволу слідчого або суду.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала

В поданій апеляційній скарзі в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 захисник ОСОБА_7 просить змінити ухвалу слідчого судді Гайсинського районного суду від 13.01.2023 в частині визначеного розміру застави, встановивши підозрюваному ОСОБА_8 заставу в розмірі 20-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 53 680 грн. В іншій частині ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що слідчий суддя визначаючи підозрюваному заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, належним чином не обґрунтував такий розмір застави, яка не є мінімальною для категорії кримінальних правопорушень у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , та яка є завідомо неправомірною для нього. ОСОБА_8 офіційно не працює, раніше не судимий, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, вину у скоєному визнає та активно співпрацює зі слідством, є внутрішньо переміщеною особою та отримує тільки соціальну допомогу від держави для переселенців. Тому вважає, що достатнім альтернативним запобіжним заходом може бути мінімальна застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиції учасників судового провадження

В судовому засіданні захисник ОСОБА_7 подану апеляційну скаргу в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити, посилаючись на викладені в ній доводи.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника, посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених КПК України, тому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді суду першої інстанції в частині визначення застави підозрюваному в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб без змін, так як вважає її законною та обґрунтованою.

Захисник в своїй апеляційній скарзі не просив суд забезпечити особисту участь підозрюваного у розгляді апеляційної скарги поданої в його інтересах. Також апеляційним судом підозрюваний ОСОБА_8 19.01.2023 повідомлявся про розгляд апеляційної скарги його захисника, однак не виявив бажання брати особисту участь у її розгляді, захисник та прокурор за таких підстав не заперечили проти розгляду апеляційної скарги у відсутність підозрюваного, а тому судовий розгляд відбувся у відсутність ОСОБА_8 , оскільки відповідно до ч.4 ст.405 КПК України зазначене не перешкоджає проведенню даного розгляду.

Мотиви суду

Заслухавши доповідача, виступ захисника та прокурора, дослідивши матеріали судового та кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Статтею 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не булла піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження булла застосована належна правова процедура.

За частиною першою та п.9 ч.2 ст.131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, до яких, зокрема, належать запобіжні заходи.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

Встановлено, що слідчий слідчого відділення гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_14 , якому 12.01.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Слідчий суддя Гайсинського районного суду Вінницької області 13.01.2023 задовольнив клопотання слідчого, посилаючись на те, що менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти наявним у провадженні ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Колегія суддів погоджується із прийнятим слідчим суддею рішенням з таких підстав.

Питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ніким із учасників процесу не оскаржується, тому колегія суддів розглядає апеляційну скаргу в межах заявлених у ній вимог, а саме в частині визначення розміру застави.

Так, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.3 ч.5 ст.182 КПК України). У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.5 ст.182 КПК України).

Отже, з однієї сторони, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що при обранні запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, слідчим суддею неправильно визначено її розмір, колегія суддів відхиляє. Слідчий суддя, визначаючи щодо ОСОБА_8 розмір застави, в повній мірі врахував вказані норми закону.

Визначаючи заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 грн, навів у своїй ухвалі підстави, з яких дійшов висновку, що саме такий розмір здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, співставив його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, його матеріальним станом та тяжкістю кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється.

В доводах апеляційної скарги щодо застосування відносно ОСОБА_8 застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень, захисник послався на те, що ОСОБА_8 офіційно не працює, раніше не судимий, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, вину у скоєному визнає та активно співпрацює зі слідством, є внутрішньо переміщеною особою та отримує тільки соціальну допомогу від держави для переселенців.

Однак, статтями 19, 68 Конституції України визначено, що громадяни зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Своїми діями підозрюваний ОСОБА_8 показав свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки, вчиняючи інкриміноване йому кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб, чим проявив самовпевненість у безкарності за свій вчинок.

Тому з огляду на викладене, враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , дані про особу останнього, відсутність на утриманні непрацездатних осіб або дітей, майновий та соціальний стан, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку щодо визначення відносно ОСОБА_8 застави саме у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 гривень. Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного, також колегія суддів не вбачає підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, вирішено з дотриманням вимог статей 177, 178, 182 КПК України, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає.

При прийнятті рішення колегія суддів також враховує вимоги ст.26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом, що під час судового розгляду стороною захисту не надавались для приєднання до матеріалів судового провадження, за виключенням доданих інші належні докази (документи), які б могли вплинути на висновки слідчого судді, а також положення ст.404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що зазначені в апеляційній скарзі доводи і підстави захисника, з яких він просить змінити ухвалу слідчого судді не знайшли свого підтвердження в суді апеляційної інстанції, відтак ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог ст.ст.194,196 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, порушень правових позицій Європейського суду з прав людини чи істотних процесуальних порушень у цьому провадженні апеляційним судом не виявлено.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419,422 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 13.01.2023 року, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 12.01.2023 за № 0000022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4