Провадження № 1-кп/947/381/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2023 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000714 від 13.06.2021 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кіровоград, громадянки України, українки, офіційно не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив письмове клопотання про обрання стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що на даний час існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, оскільки обвинувачена до судових засідань не з`являлася, переховувалася від суду та була оголошена у розшук.

Захисник обвинуваченої заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що клопотання прокурора є необґрунтованим.

Обвинувачена заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки вона не з`являлася до суду через те, що потрапила у ДТП. ЇЇ захисник був повідомлений про те, що вона не матиме змоги з`явитися до суду, проте про це суд не повідомила з невідомих їй причин.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд приходить до наступного переконання.

Згідно ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд також враховує сформовану практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Обираючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , суд враховує те, що остання обвинувачується у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом психотропних речовин, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, оскільки розповсюдження особливо небезпечних психотропних речовин завдає істотної шкоди суспільним інтересам, життю та здоров`ю людини.

Також, враховуючи те, що до обвинуваченої ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження двічі застосовувався привід у судове засідання, а саме: 22.12.2021 року та 13.04.2022 року у зв`язку із її неявкою, в результаті чого її в подальшому 27.04.2022 року було оголошено у розшук, суд приходить до переконання, що існує ризик у вигляді можливого переховування обвинуваченої ОСОБА_4 від суду.

Також суд звертає увагу на те, що обвинувачена ОСОБА_4 на даний час підозрюється у вчиненні злочину в рамках іншого кримінального провадження, а тому суд приходить до переконання, що ризик у вигляді можливого вчинення обвинуваченою ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення також існує в рамках кримінального провадження.

Викладені обставини, які на теперішній час спростовані не були, в сукупності з фактичними обставинами даного кримінального провадження, на думку суду, свідчать, що відносно обвинуваченої ОСОБА_4 на теперішній час відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, в свою чергу міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є достатньою для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої, є такою, яка спрямована в цілому на забезпечення досягнення завдань кримінального провадження, а також відповідає фактичним обставинам даного кримінального провадження та особі обвинуваченої.

Враховуючи вищевикладене, клопотання прокурора підлягає задоволенню, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, встановлені ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченій заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на думку суду, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченої, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст. ст. 182, 183, 194, 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державний установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 16 квітня 2023 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченою ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити обвинуваченій, що обвинувачена або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на обвинувачену ОСОБА_4 строком до 16 квітня 2023 року, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає прокурора та/або суду;

3. повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1