ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2749/22
У Х В А Л А

про продовження строку запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

"19" грудня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 25.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003603, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, одруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого в АДРЕСА_2 , не працюючого, в силу ст. 89 КК України не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.12.2022 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 25.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003603, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 19.12.2022 матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003603 від 25.10.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, крім того Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, крім того Указом Президента внесено часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, та Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

В ході досудового розслідування встановлено, що в період часу з початку серпня 2022 року ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 проживали разом за адресою: АДРЕСА_2 з ОСОБА_8 та під час спільного спілкування ОСОБА_5 стало відомо, що ОСОБА_8 має грошові кошти, які зберігає у своїй кімнаті. Після чого, у ОСОБА_5 виник корисливий, злочинний умисел, направлений на напад з метою заволодіння грошовими коштами ОСОБА_8 . Про свої протиправні наміри ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_7 , на що останній погодилися, таким чином останні вступили у злочинну змову, та попередньо узгодивши план послідовних дій, направлених на вчинення злочину та приховання можливих наслідків його вчинення, розпочали його виконання.

Реалізовуючи свої злочинні наміри, направлені на напад з метою заволодіння чужим майном, 25.10.2022 близько 12 год. 00 хв., діючи в умовах воєнного стану, групою осіб ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 , керуючись у своїх діях корисливим мотивом та спільним злочинним умислом, з метою незаконного збагачення, перебуваючи за вищевказаною адресою, діючи згідно розподілених ролей, суть яких полягала в тому, що ОСОБА_7 застосує до потерпілої - ОСОБА_8 насильство небезпечне для життя та здоров`я останньої, що виразиться у придушення шиї ОСОБА_8 , а ОСОБА_5 в цей час буде спостерігати за навколишньою обстановкою, з метою недопущення викриття злочинних дій останніх, а в подальшому скориставшись безпорадним станом потерпілої, заволодіє грошовими коштами останньої.

Продовжуючи реалізовувати свої злочинні дії, направлені на напад з метою заволодіння чужим майном, переконавшись в тому, що в приміщенні квартири окрім ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 нікого не має, діючи за заздалегідь розробленим злочинним планом, з метою досягнення злочинного результату, а саме з метою заволодіння чужим майном, ОСОБА_9 , підійшов ззаду до потерпілої - ОСОБА_8 , схопив правою рукою навколо шиї остатньої , а лівою утримував корпус тіла, з метою подолання її опору, та в подальшому придушив шию останньої від чого вона втратила свідомість, тим самим застосував насильство небезпечне для життя та здоров`я в момент його заподіяння ОСОБА_8 .

Після чого, ОСОБА_5 , користуючись безпорадним станом ОСОБА_8 , виконав свою злочинну роль, що полягала у заволодіння грошовими коштами потерпілої - ОСОБА_8 , у загальній сумі 380 000 грн. 00 коп.

В подальшому, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 продовжуючи виконувати відведені злочинні ролі залишились у вказаній квартирі з метою не бути викритими з боку потерпілої повідомили їй, що вона втратила свідомість внаслідок незадовільного стану здоров`я та жодних правопорушень стосовно останньої вони не вчиняли.

Внаслідок вказаних дій, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 завдали ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 380 000 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчинені нападу з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаному із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, в умовах воєнного стану, тобто у скоєнні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

28.10.2022 відносно ОСОБА_5 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23.12.2022.

Причетність ОСОБА_5 , до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення;

- протоколом огляду місця події;

- протоколом допиту потерпілого;

- протоколом слідчого експерименту за участі потерпілого;

- протоколами допитів свідків;

- протоколом затримання ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 ;

- протоколом затримання ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;

-протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_7 .

Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 19.12.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до трьох місяців.

23.12.2022 спливає строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , однак закінчити розслідування у 2-місячний строк, тобто до 26.12.2022 не має можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно завершити проведення інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме провести додаткові допити свідків, в повному обсязі зібрати дані, що характеризують особи підозрюваних, зокрема відомості про їх відношення до військової служби та категорію військового обліку, провести молекулярно-генетичну експертизу, судово-медичну експертизу потерпілої ОСОБА_8 , отримати аудіозапис зі спецліній «102» та «103», витребувати інформацію від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з метою виявлення та розшуку майна підозрюваних, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадження та за результатами вирішити питання про арешт такого майна, надати доступ підозрюваним та їх захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказала, що підозрюваний має бажання співпрацювати з органами досудового розслідування, давати покази, вказав, що ризики на сьогодні не збільшились, крім того, ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, не має наміру впливати на свідків чи потерпілих, має на утриманні неповнолітню дитину, а тому просив застосувати запобіжних захід - тримання під вартою із встановленням застави у мінімальному розмірі.

Підозрюваний ОСОБА_10 у судовому засіданні підтримав свого захисника, вказав, що не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування чи суду.

Вислухавши прокурора, сторону захисту, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Як вбачається з матеріалів клопотання 25.10.2022 ОСОБА_5 о 18:40 год затриманий в порядку статті 208 КПК України.

26.10.2022 в ході розслідування кримінального провадження за № 0003603 від 25.10.202 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2022 підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 23.12.2022.

Постановою прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 19.12.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до трьох місяців.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого; протоколом слідчого експерименту за участі потерпілого; протоколами допитів свідків; протоколом затримання ОСОБА_7 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 ; протоколом затримання ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_7 .

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у ст.ст. 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів):

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу;

3) обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Так, відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, а тому зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, враховуючи положення статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», виходить з того, що згідно із практикою ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_11 згідно із статтею 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

п.1 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи те, що у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у вчиненні якого він підозрюється та можливість призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суворість покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного із позбавленням волі може привести до того, що перебування на волі підозрюваного, який, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинені злочини, надасть можливість йому уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду та використати ситуацію, яка склалась у країні, на власну користь, а саме те, що на даний час військова агресія Російської Федерації проти України суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Крім цього, слід врахувати таку обставину як можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні.

п.3 незаконно впливати на свідків та потерпілих в даному кримінальному провадженні, враховуючи те, що свідки, потерпілі у цьому кримінальному провадженні судом безпосередньо не допитані.

п.5 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, підозрюється у вчинені злочину з корисливих мотивів.

Таким чином, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, те що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, здійснити вплив на свідків, потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину та у разі визнання його винним йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, відсутні інші стримуючі фактори задля запобігання вказаному ризику.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369 / 86, 26.06.1991).

Водночас, практика Європейського суду з прав людини не вимагає, щоб на момент обрання чи продовження запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

При цьому слідчий суддя враховує те, що відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою - є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеним стороною обвинувачення існування обставин, які свідчать про те, що заявлені в клопотанні про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики не зменшилися.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку, зважаючи на його особу.

Слідчий суддя приймає до уваги надані захисником у судовому засіданні та зазначені вище дані про особу підозрюваного, але зваживши на усі обставини справи, вважає на цьому етапі досудового розслідування ці дані є такими, що не переважують встановлені у судовому засіданні ризики того, що підозрюваний може ухилитись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підстави, які унеможливлюють перебування підозрюваного ОСОБА_5 в умовах ізоляції за станом здоров`я, слідчим суддею не встановлено.

Щодо заявленого в судовому засіданні клопотання захисника про визначення розміру застави необхідно зазначити наступне.

Питання щодо визначення розміру застави у випадках наявності підозри у вчиненні особою злочину із застосуванням насильства є дискрецією слідчого судді залежно від конкретних обставин. Зокрема, частиною третьою статті 183 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язок при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, проте, як виключення, частина четверта цієї статті наділяє слідчого суддю, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, дискреційним повноваженням щодо визначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину розмір застави визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вид злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, слідчий суддя вважає, що підстави не визначення ОСОБА_5 застави відсутні. Таким чином, підозрюваному ОСОБА_5 слід визначити заставу за передбаченою КПК України нижньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього - 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

За вказаних обставин, надавши оцінку усім наданим сторонами доказам, та з урахуванням даних про особу підозрюваного, його стану здоров`я, сімейного і матеріального стану, його ролі у скоєному злочині, а також наслідків вчинення такого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням підозрюваному застави.

Керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193-197, 376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 25.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003603, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, саме: до 26.01.2023 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, за винятком участі у процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали - до 18 год. 40 хв. 26.01.2023 року.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду складений 23.12.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1