Справа № 464/17/23
пр.№ 1-кс/464/10/23
У Х В А Л А

04 січня 2023 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотанняслідчого ВРЗ СТ СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про накладення арешту на автобус марки БАЗ А079.04 р.н. НОМЕР_1 в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), який належить ОСОБА_4 . В обгрунтування клопотання покликається на те, що ним здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001032 від 30.12.2022 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.12.2022 року о 18.00 год. у м. Львові по пр. Червоної Калини, 121 відбулось дорожньо транспортна пригода ( наїзд ТЗ на пішохода) за участю автобуса марки БАЗ А079.04 р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 та пішохода ОСОБА_6 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження. 30.12.2022 року зазначений автомобіль визнано речовим доказам по кримінальному провадженні. З метою збереження речового доказу, недопущення знищення чи приховування слідів злочину, а також проведення ряду експертиз з метою встановлення обставин події, просить клопотання задоволити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, просить розглядати дане клопотання у його відсутності та таке задоволити.

Власник майна на розгляд клопотання не з`явилась, належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду такого, що у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що слідчим ВРЗ СТ СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0001032 від 30.12.2022 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29.12.2022 року о 18.00 год. у м. Львові по пр. Червоної Калини, 121 відбулось дорожньо транспортна пригода ( наїзд ТЗ на пішохода) за участю автобуса марки БАЗ А079.04 р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 та пішохода ОСОБА_6 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження.

Постановою слідчого від 30.12.2022 року вищевказаний транспортний засіб визнано речовим доказом по кримінальному провадженні.

Згідно свідотцтва про реєстрацію танспортного засобу серії НОМЕР_2 власником вищевказаного автобуса є ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи мотиви клопотання, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, правову підставу для арешту майна, визнання вказаного майна речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що не застосування арешту може призвести до відчуження цього майна, а тому з метою забезпечення кримінального провадження, виходячи із вимог розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на майно, приходжу до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання задоволити. Накласти арешт на автобус марки БАЗ А079.04 реєстраційний номер НОМЕР_1 в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), який належить ОСОБА_4 , який полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1