Справа № 686/4682/23
Провадження № 1-кс/686/1571/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою.

В обґрунтування скарги вказує, що 26.01.2023 засобами поштового зв`язку звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому із заявою про вчинення слідчою ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 365, ч. 1 ст. 367, 2 ст. 382 КК України.

14.02.2023 скаржник отримав лист, із змісту якого слідувало, що відомості за заявою про вчинення кримінальних правопорушень до ЄРДР внесені не були.

Зазначає, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування

Просить зобов`язати уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення слідчою ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 365, ч. 1 ст. 367, 2 ст. 382 КК України від 26.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та надати витяг з ЄРДР.

Скаржник у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд скарги у його відсутності, вимоги скарги підтримав, просив її задовольнити.

Слідчий, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідча суддя визнала можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню у зв`язку із наступним.

Із наданих сканокопій матеріалів за заявою ОСОБА_3 слідує, що 26.01.2023 останній звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 365, ч. 1 ст. 367, 2 ст. 382 КК України.

В обґрунтування заяви вказав, що слідчою СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000891 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, яка двічі (29.09.2022 і 30.11.2022) приймала постанови про його закриття та які у подальшому скасовувалися ухвалами Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 14.11.2022 і 03.01.2023.

При цьому зауважує, що кримінальне провадження № 0000891 розпочиналося за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, а постановами слідчої від 29.09.2022 і 30.11.2022 закривалася за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Вказує, що КПК України та Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення не містять посилання на можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення слідчим на стадії досудового розслідування до повідомлення про підозру. А тому вважає, що слідча ОСОБА_4 перевищила владу і службові повноваження та вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 365 КК України.

Окрім того, ухвалами Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 14.11.2022 і 03.01.2023 було встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні проведено без всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим зібраних та перевірених доказів. А тому має місце службова недбалість ОСОБА_4 , що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Також вказував, що оскільки ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 14.11.2022 було скасовано постанову про закриття кримінального провадження та зобов`язано слідчу продовжити досудове розслідування, то прийнявши 30.11.2022 постанову про закриття кримінального провадження остання тим самим не виконала ухвали суду та вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 382 КК України.

Заява ОСОБА_5 про кримінальні правопорушення від 26.01.2023 була зареєстрована у ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому 31.01.2023 за № 207зкп.

Листом № 207зкп/14-01-01-392/2023 від 06.02.2023 заявнику було направлено відповідь, якою йому фактично відмовлено у внесенні відомостей про кримінальні правопорушення, оскільки не встановлено об`єктивних даних, які б вказували на існування обставин, які б свідчили про наявність у діях слідчої СВ Кам`янець-Подільського РУПП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_6 про вчинення слідчою СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 кримінальних правопорушень не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про можливе вчинення вказаною службовою особою кримінальних правопорушень.

Так, ч. 1 ст. 365 КК України встановлено кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Слідча суддя погоджується із висновком слідчої про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України у діях слідчої, яка змінила кримінально-правову кваліфікацію діяння у кримінальному провадженні № 0000891з ч. 2 ст. 366 КК України на ч. 1 ст.366 КК України.

Кваліфікація злочину - це кримінально-правова оцінка поведінки (діяння) особи шляхом встановлення кримінально-правових (юридично значущих) ознак, визначення кримінально-правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненого діяння конкретному складу злочину, передбаченому Кримінальним кодексом України, за відсутності фактів, що виключають злочинність діяння.

Положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України, п. 2.1 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушеня з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Вимоги вказаних нормативно-правових актів указують на обов`язок представника органу досудового розслідування визначати попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, що, на переконання слідчої судді, включає і можливість прийняти рішення про її зміну з урахуванням встановлених у кримінальному провадженні обставин.

Так, ВС у постанові № 136/811/20 від 01.11.2022, указав, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Окрім того, положення чинного КПК України не передбачають винесення постанови про перекваліфікацію кримінального правопорушення. Вказане відповідає позиції ВС, наведеній у справі № 464/5140/18 від 06.07.2022.

Щодо тверджень ОСОБА_3 про наявність у діях слідчої СВ Кам`янець-Подільського РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, то слідча суддя звертає увагу на таке.

Диспозиція вказаної норми передбачає невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Констатована судовим рішенням неповнота та необ`єктивність, брак всебічності досудового розслідування, що у подальшому стало підставою для скасування постанови слідчої про закриття кримінального провадження не тягне собою автоматичне визнання її дій злочинними, а є лише оцінкою дій представника органу досудового розслідування в контексті судового розгляду скарги щодо законності постанови про закриття кримінального провадження.

Жодної оцінки конкретних дій слідчої, які могли б свідчити про невиконання або неналежне виконання нею службових обов`язків та окреслити у зв`язку із цим їх злочинність, із зазначенням у чому, на думку заявника, полягала несумлінність у ставленні до службових обов`язків, заява про злочин не містить, як і не містить вказівку на завдану шкоду.

Немає підстав також і для внесення відомостей за ст. 382 ч. 2 КК України, яка встановлює кримінальну відповідальність за умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню, вчинені службовою особою.

Як слідує із долучених до заяви доказів, після скасування ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 14.11.2022 постанови про закриття кримінального провадження від 22.09.2022, досудове розслідування у тому обсязі, які слідча вважала за необхідне провести, було проведено та закінчилося 30.11.2022 прийняттям рішення про закриття кримінального провадження № 0000891.

Окрім того, зміст постанови про закриття кримінального провадження № 0000891 від 30.11.2022 свідчить про те, що вона не є ідентичною попередньо прийнятій нею постанові та у ній наведено процесуальні дії, вчинені після скасування ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 14.11.2022 постанови про закриття кримінального провадження.

А отже відсутні підстави вважати, що у період з 14.11.2022 по 30.11.2022 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000891 не проводилося, а ухвала суду слідчою не виконувалася.

Процесуальна діяльність слідчої в межах їх посадової дискреції не може бути підставою для її кримінального переслідування. Порядок оскарження процесуальних дій та рішень слідчої, у випадку незгоди з ними, визначений кримінально-процесуальним кодексом.

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя