Справа № 953/6641/22
н/п 1-кп/953/971/22
"24" листопада 2022 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
захисників - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, -
встановив:
Прокурор в підготовчому судовому засіданні зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. В справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали. Порушень КПК України при проведені досудового розслідування не встановлено. Клопотань щодо проведення закритого судового засідання не заявлено.
Обвинувачена ОСОБА_6 та її захисники адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечували проти закриття підготовчого розгляду та призначення справи до судового розгляду.
Крім того, прокурор в підготовчому судовому засіданні подав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , із визначенням застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченої ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_4 подав клопотання про зміну запобіжного заходу, в якому захисник просить: змінити ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, встановлений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.09.2022, на будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою; у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту встановити місце перебування ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 .
На обґрунтування клопотання захисник зазначає, зокрема, що 15.09.2022 ОСОБА_6 затримана в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України. Того ж дня ОСОБА_7 особисто вручено повідомлення про підозру у вчиненні криміного правопорушення, передбаченого ст. 111 КК України. Ухвалою слідчого судді від 17.09.2022 до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено ухвалою слідчого судді від 21.10.2022 до 25.11.2022. 18.11.2022 ОСОБА_6 вручено нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України. Зазначає, що ч. 4 ст. 111-1 КК України є не тяжким злочином у розумінні ст. 12 КК України, ОСОБА_6 має хронічні захворювання серця, суглобів шийного відділу хребта та потребує постійного лікування, жодним чином не перешкоджала проведенню досудового розслідування, до моменту затримання жодним чином не переховувалася від органу досудового розслідування, їй не повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, підтримав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно ОСОБА_6 .
Обвинувачена ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні підтримала клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, заперечувала проти клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави, надала пояснення про свій майновий стан.
Захисники ОСОБА_6 адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні підтримали клопотання про зміну запобіжного заходу, заперечували проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави відносно ОСОБА_6 , зазначили про обмеження закону щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно осіб, які обвинувачуються у вчиненні нетяжкого злочину.
Суд, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали, залучені сторонами кримінального провадження, приходить до наступного.
В підготовчому судовому засіданні, встановлено, що перешкод для призначення судового засідання немає, а саме, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 2 ст. 314 КПК України відсутні. В підготовчому судовому засіданні проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду. Кримінальне провадження підсудне цьому суду.
Наданий суду обвинувальний акт за своїм змістом та формою відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
До обвинувального акта додано: реєстр матеріалів досудового розслідування; розписку підозрюваного та потерпілого про отримання копії обвинувального акта, і реєстр матеріалів досудового розслідування.
Згідно вимог ст. 314 КПК України, суд має право, крім іншого прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.
Судом встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 складений у відповідності з вимогами КПК України. Провадження за обвинувальним актом підсудне суду. Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможлювали призначення провадження до судового розгляду під час засіданні не заявлені та судом не встановлені.
Таким чином, суд приходить до висновку, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України та суд вважає за можливе призначити справу відносно ОСОБА_6 до судового розгляду.
Судове засідання з урахуванням ст. 27 КПК України слід проводити у відкритому судовому засіданні.
Відповідно до положень ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. На підставі вищезазначеного та враховуючи, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України, колегія суддів вважає за можливе призначити справу до судового розгляду.
Також суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.10.2022 продовжено відносно ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 36 днів до 25.11.2022 включно, без визначення застави.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_6 судом враховується, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судима, до кримінальної відповідальності притягується вперше, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
В підготовчому судовому засіданні захисником надано нотаріально засвідчену заяву ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 07.11.2022, в якій вони зазначають, що вони, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26.02.1998, реєстраційний № НОМЕР_1 , є співвласниками квартири АДРЕСА_4 . В разі обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вони готові для цього створити необхідні умови, надавши їй для перебування належну ним на праві спільної власності квартиру, на невизначений строк.
Згідно наданих захисником копій виписок з медичних карт ОСОБА_6 , ОСОБА_6 має захворювання, а саме: застарілий дегенеративний розрив медіального та латерального менісків обох колінних суглобів; поширений остеохондроз хребта з переважним ураженням шийного відділу.
Крім того, дійсно, як зазначено вище, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Санкція ч. 4 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у вигляді штрафу до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна.
Згідно ч. 4 ст. 12 КК України, нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Однак, 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк дії якого продовжено по теперішній час.
Згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тобто тримання під вартою.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченої переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризиків, судом встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи дані про особу обвинуваченої та тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винуватою, суд вважає доведеним існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: можливість обвинуваченої переховатися від суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин, передбачених в ст. 178 КПК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Колегія суддів враховує позитивні характеристики ОСОБА_6 , проте, вказані обставини не спростовують висновку суду про неможливість запобігти зазначеним вище ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Будь-яких даних про неможливість ОСОБА_6 перебувати під вартою через стан здоров`я, матеріали, надані суду, не містять та стороною захисту не надані.
При цьому, згідно п. 3 ч. 5 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
З урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_6 та яке відноситься до нетяжких злочинів, майнового та сімейного стану обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій на теперішній час виповнилося повних 67 років, враховуючи її стан здоров`я, підтверджений наданими захисником довідками, ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, суд вважає можливим, на підставі п. 3 ч. 5 ст. 183 КПК України, визначити максимальний розмір застави, визначений п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 49 620 гр. (2481 гр. х 20 = 49 620 гр.), достатню для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Вказаний розмір застави не є завідомо непомірним для обвинуваченої ОСОБА_6 .
Щодо клопотання прокурора в частині визначення суми застави у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, суд зазначає, що згідно абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Як зазначено вище, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, що виключає можливість застосування до неї положень абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо визначення застави в більшому розмірі.
З цих же підстав клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 на більш м`який задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно вимог п. 1, 2 ч. 3 ст. 201 КПК України, до клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання.
Однак, на час розгляду даного клопотання стороною захисту не надано даних, які б свідчили про необхідність задоволення клопотання захисника та зміни обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід.
Ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування від органів досудового розслідування або суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, на теперішній час не зменшилися та не перестали існувати.
Щодо доводів захисника та обвинуваченої про відсутність ризиків, суд вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання її винуватою, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Як зазначено вище, 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк дії якого продовжено по теперішній час.
Згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тобто тримання під вартою.
Враховуючи викладене, клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про зміну обвинуваченій запобіжного заходу задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 194, 201, 314, 315 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинувачену, захисника.
Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 - задовольнити.
Продовжити обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 22 січня 2023 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за першим викликом до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона мешкає - м. Харків (Харківська область), без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали встановити з 24 листопада 2022 року до 22 січня 2023 року включно.
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Ухвала в частині вирішення клопотань щодо запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.
Ухвала підлягає негайному викананню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1