У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2022 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002769 від 02.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 369 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

07 листопада 2022 року (здано до відділення поштового зв`язку 02 листопада 2022 року) до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002769 від 02.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 369 КК України.

Встановлені досудовим розслідуванням фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення згідно з поданим клопотанням:

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшов рапорт інспектора ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про те, що під час несення служби в складі екіпажу «Батут 31», на автодорозі Н 022 «Сквира-Біла Церква», о 21:26 годині був зупинений мопед «Дельта», під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час перевірки документів було встановлено, що водій ОСОБА_4 , не має посвідчення водія відповідної категорії «А1», після чого відносно останнього було проведено розгляд справи про адміністративне правопорушення за ст. 126 ч. 2 КУпАП, де під час розгляду гр. ОСОБА_4 , запропонував неправомірну вигоду працівнику поліції у розмірі 1 (одна) тисяча гривень, за непритягнення до адміністративної відповідальності та поклав кошти у розмірі 1000 гривень купюрами номіналом по 200 гривень на бланк постанови про адміністративне правопорушення.

За даним фактом слідчим відділенням Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області внесено відомості до ЄРДР за № 0002769 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, та розпочато досудове розслідування.

Виїздом СОГ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області на місце події, при огляді ділянки автодороги біля службового автомобіля «Skoda Rapid» д.н.з. на синьому фоні НОМЕР_1 , на капоті вказаного автомобіля знаходилася папка із адміністративними протоколами, на якій виявлено грошові кошти в сумі 1000 гривень, номіналом по 200 грн, наступними серіями та номерами: УИ 3450797, ДБ 8082767, ГД 6769747, ВЄ 7594110, ГБ 3079721, які поміщено до сейф пакету № WAR 0045904. Також біля місця події виявлено мопед марки «Delta» чорного кольору, без номерних знаків, на передній кермовій вилиці якого зазначений номер рами: НОМЕР_2 , із ключем в замку запалювання. В ході огляду зазначені грошові кошти та мопед «Delta» було вилучено.

Враховуючи, що грошові кошти в сумі 1000 гривень, номіналом по 200 грн, наступними серіями та номерами: УИ 3450797, ДБ 8082767, ГД 6769747, ВЄ 7594110, ГБ 3079721, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (набуті кримінально протиправним шляхом), з метою збереження речових доказів в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучені грошові кошти.

Відомості про участь сторін при розгляді клопотання та фіксування судового процесу:

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.

Власник вилучених грошових коштів ОСОБА_4 в судовому засіданні проти арешту майна не заперечував.

Правове обґрунтування рішення:

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного.

Внесене прокурором клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Пункт 1 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та або зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею були враховані вимоги пп. 1, 2, 5 ч. 2 ст. 173 КПК України.

Білоцерківським РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002769 від 02.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 369 КК України.

Слідчим суддею було встановлено, що виїздом СОГ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області на місце події, при огляді ділянки автодороги біля службового автомобіля «Skoda Rapid» д.н.з. на синьому фоні НОМЕР_1 , на капоті вказаного автомобіля знаходилася папка із адміністративними протоколами, на якій виявлено грошові кошти в сумі 1000 гривень, номіналом по 200 грн, наступними серіями та номерами: УИ 3450797, ДБ 8082767, ГД 6769747, ВЄ 7594110, ГБ 3079721, які поміщено до сейф пакету № WAR 0045904. В ході огляду вказані грошові кошти вилучено.

Постановою слідчого СВ Білоцерківського РП ГУ НП в Київській області від 02.11.2022 визнано речовими доказами грошові кошти в сумі 1000 гривень, номіналом по 200 грн, наступними серіями та номерами: УИ 3450797, ДБ 8082767, ГД 6769747, ВЄ 7594110, ГБ 3079721, які вилучені в ході огляду місця події 01.11.2022 на капоті службового автомобіля «Skoda Rapid» д.н.з. на синьому фоні НОМЕР_1 , по кримінальному провадженню № 0002769.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Під час судового розгляду встановлено, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході огляду місця події від 01.11.2022, є збереження речових доказів. Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та яке може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події майно шляхом заборони його відчуження, користування та розпорядження, до проведення необхідних слідчих дій.

Доказів негативних наслідків від застосування такого максимального заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо підстав вважати тимчасово вилучене під час огляду місця події майно доказом в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ст.174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст.2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 372, КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події 01.11.2022 на автодорозі Н-02, 383 км, що відноситься до с.Тишки Білоцерківського р-ну Київської області, а саме: грошові кошти в сумі 1000 гривень, номіналом по 200 грн, наступними серіями та номерами: УИ 3450797, ДБ 8082767, ГД 6769747, ВЄ 7594110, ГБ 3079721, що належать ОСОБА_4 .

Арештом визначити заборону відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном для власника ОСОБА_4 та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 , на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт та забезпечення його схоронності.
Ухвала підлягає виконанню з урахуванням вимог постанови КМУ № 1104 від 19 грудня 2012 року про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_6