Справа № 387/132/19
Провадження № 1-кп/396/19/22
УХВАЛА
06.12.2022 року м. Новоукраїнка Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого: ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 317,ч.2 ст.307 КК України.
Під час судового розгляду вищезазначеного кримінального провадження прокурором в судовому засіданні було заявлене клопотання про допит легендованих свідків зі зміненими анкетними даними, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
В обгрунтування поданого клопотання прокурором зазначено, що з метою забезпечення безпеки вказаних вище осіб, відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», існує необхідність у проведенні їх допиту в судовому засіданні з використанням відеоконференції при трансляції з приміщення іншого суду в спосіб, що унеможливлює ідентифікацію свідка.
Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечували, щодо задоволення клопотання про допит свідків у такий спосіб.
Заслухавши думку учасників процессу, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про допит свідків, до яких застосовані заходи безпеки, під легендованими прізвищами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з використанням технічних засобів з іншого приміщення суду, що унеможливлюють їх ідентифікацію, є обгрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.
Не можуть бути допитані, як свідки: особи, до яких застосовані заходи безпеки, щодо дійсних даних про їх особи (п.9 ч.2 ст.65 КПК України).
Відповідно до ст.1 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві»,забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.
Виходячи із вимог п. «а» та п. «д» ст.2 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають: особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень; свідок.
Відповідно до вимог п. «ж» ст.7 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», заходами забезпечення безпеки, в тому числі, є: забезпечення конфіденційності відомостей про особу.
Забезпечення конфіденційності даних про особу може здійснюватися, відповідно до ст.15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства;в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання;г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки; д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.
Статтею 16 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлено, що у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання. У випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.
Частиною 9 ст. 352 КПК України встановлено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.
Пунктом 2 частини 1 статті 336 КПК України передбачено, що у разі необхідності забезпечення безпеки осіб судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).
Крім того, ст.15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» чітко регламентовано, що постанова органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора про зміну анкетних даних до матеріалів справи не приєднується, а зберігається окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Враховуючи зазначені положення закону, беручи до уваги висунуте ОСОБА_4 обвинувачення, те, що залегендовані особи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є ключовими свідками сторони обвинувачення, яким можуть бути відомі конкретні обставини злочинів, які інкримінуються ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про необхідність допиту даних свідків із використанням технічних засобів з іншого приміщення, а саме: із приміщення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу.
Щодо клопотання прокурора про поведення відеоконференції за участю секретаря судового засідання з допуском до державної таємниці не менше ніж другої форми, суд заначає, що відповідно до ст. 517 КПК України досудове розслідування та судове провадження у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, проводяться з дотриманням вимог режиму секретності.
Процесуальні рішення не повинні містити відомостей, що становлять державну таємницю.
До участі у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, допускаються особи, які мають допуск до державної таємниці відповідної форми та яким надано доступ до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв. Підозрюваний чи обвинувачений бере участь у кримінальному провадженні без оформлення допуску до державної таємниці після роз`яснення йому вимог статті 28 Закону України "Про державну таємницю" та попередження про кримінальну відповідальність за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю.
Доступ до матеріалів, які містять відомості, що становлять державну таємницю, надається захисникам та законним представникам підозрюваного, обвинуваченого, потерпілому та їхнім представникам, перекладачу, експерту, спеціалісту, секретарю судового засідання, судовому розпоряднику, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його під час здійснення своїх прав і обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходячи з обставин, встановлених під час кримінального провадження. Рішення про надання доступу до конкретної таємної інформації та її матеріальних носіїв приймаються у формі наказу або письмового розпорядження керівником органу досудового розслідування, прокурором, судом.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державну таємницю» державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою;
- віднесення інформації до державної таємниці - процедура прийняття (державним експертом з питань таємниць) рішення про віднесення категорії відомостей або окремих відомостей до державної таємниці з установленням ступеня їх секретності шляхом обґрунтування та визначення можливої шкоди національній безпеці України у разі розголошення цих відомостей, включенням цієї інформації до Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, та з опублікуванням цього Зводу, змін до нього.
На даний час, підстав вважати, що матеріали кримінального провадження які знаходяться у провадженні суду містять інформацію, яка становить державну таємницю, немає.
Керуючись Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», ст.ст.27, 107, 336, 352, 371, 372, 392 КПК України, суд,-
Клопотання прокурора задовольнити частково.
Допит свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (дані легендовані) у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 317, ч.2 ст.307 КК України, провести 31.01.2023 року о 13.30 год. в режимі відеоконференції шляхом трансляції із залу приміщення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області, у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію даних свідків.
Доручити судовому розпоряднику чи секретарю судового засідання Добровеличківського районного суду, згідно ч. 4 ст. 336 КПК України вручити даним свідкам пам`ятку про їх процесуальні права, перевірити їх документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з ним до закінчення судового засідання, забезпечити невтручання в допит будь-яких осіб та в будь-який спосіб.
Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені КПК України.
Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.
Прокурору у даному кримінальному провадженні забезпечити явку свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (дані легендовані) у приміщення Добровеличківського районного суду на 13.30 год. 31.01.2023 року для їх допиту в судовому засіданні в якості свідків з дотриманням безпеки.
Зобов`язати процесуального прокурора надати до суду офіційні відомості щодо існування постанов, якими свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є легендованими.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий: ОСОБА_1