Справа № 761/7303/23
Провадження № 1-кс/761/5010/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4

захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , за погодженням прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000158, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.09.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, працюючої начальником управління освіти Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України,

ВСТАНОВИВ

У провадження слідчого судді 01.03.2023 надійшло клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , за погодженням прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000158 від 09.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі 380 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що еквівалентно сумі 1 019 920 грн.,щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києвіза процесуального керівництва Шевченківської окружної прокуратури м. Києваздійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені №0000158 від 09.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених . 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

28 лютого 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушеннь, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_13 ; отриманими на запит копіями документів від ТОВ «Геометрія-Арт»; отриманими на запит копіями документів від ФОП ОСОБА_14 ; отриманими на запит копіями документів та матеріалами ТОВ «САНЧОБАГ ГРУП»; висновком експерта №01/23 від 24.01.2023; протоколами огляду споруд цивільного захисту (укриттів) двох закладів освіти у Шевченківському районі міста Києва (навчально-виховного комплексу «Пізнайко» за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 6-А та навчально-виховного комплексу «Кияночка» за адресою: м. Київ, вул. Парково-Сирецька, 7-А), де встановлено факт поставки ФОП ОСОБА_14 пуфів з маркуванням ТОВ «САНЧОБАГ ГРУП»;та іншими матеріалами.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати документи, речі, які істотно мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

На думку слідчого викладене свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, встановленим органом досудового розслідування.

Так, підставою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останньою інкримінованиї їй кримінальних правопорушеннь, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити зазначені вище дії.

Прокурор в судовому засіданні, підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його. При визначені розміру застави просив врахувати розмір завданих збитків та тяжкі наслідки, які настали внаслідок дій підозрюваної.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні, заперечував щодо задоволення клопотання, зазначивши на необґрунтованість підозри в даному кримінальному провадженні, також в клопотанні про обрання міри запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою відсутня аргументація наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, підозрювана жодним чином не впливала на свідків та інших підозрюваних.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні, заперечував щодо задоволення клопотання, зазначивши про те, наведені ризики прокурором та слідчим у клопотанні, нічим не підтвердженні, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 застосувати не можливо оскільки підозрювана виконує покладені на неї обов`язки, а тому вважає за можливе відмовити у клопотанні прокурора. Між тим, в судовому засіданні присутні особи з колективу, які готові взяти Ярову на поруки.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні, заперечувала щодо задоволення клопотання, надавши суду пояснення про те, що наміру порушувати права та обов`язки як підозрюваної особи вона не має, а також підтримала думки своїх адвокатів.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисників та підозрювану, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно положень, ч. 4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч.1 ст.194 КПК, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів, про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Як убачається із матеріалів клопотання у провадженні Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києвіза процесуального керівництва Шевченківської окружної прокуратури м. Києваздійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені №0000158 від 09.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених . 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, в межах якого 28.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушеннь, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України, про що свідчать дані, які містяться у протоколах слідчих дій копії яких долучені до клопотання.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_15 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах та протоколах слідчих дій, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останньої до вчинення протиправних дій, відповідальність за які, передбачена законом про кримінальну відповідальність, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України, а тому слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує продовження досудового розслідування та застосування заходів забезпечення.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

А тому, беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь їх тяжкість, а також завдані збитки виправдовує необхідність здійснення подальшого розслідування даного кримінального провадження та застосування заходів забезпечення.

Між тим, доводи захисту про необґрунтованість та необ`єктивність висновку експерта за проведення судової товарознавчої експертизи №01/23 не заслуговують на увагу, з огляду, на те, що слідчий суддя на цій стадії не оцінює докази, як це має робити суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Окрім цього, будь-яких інших даних, які б негативно характеризували ОСОБА_4 слідством не здобуто.

Суд критично ставиться до зазначених прокурором у клопотанні обставин та ризиків щодо наміру підозрюваної уникнути слідства та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних, перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні або сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вони в клопотанні слідчим наведені формально, фактично ґрунтуються на припущеннях слідчого та будь-якими об`єктивними даним не підтверджуються.

Посилання прокурора на тяжкість кримінальних правопорушень у вчинені яких підозрюється ОСОБА_4 не може бути безумовною підставою для застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Твердження прокурора про те, ОСОБА_4 при застосуванні до неї більш м`якого запобіжного заходу зможе переховуватись від органів досудового слідства, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, або вчинити інше кримінальне правопорушення на переконання суду є надуманими та необґрунтованими.

Слідчий суддя вважає, що саме по собі усвідомлення підозрюваною тяжкості покарання, що загрожуватиме їй у разі визнання її винуватою, не може однозначно та беззаперечно свідчити про наявність ризику переховуватись від органів досудового слідства, у зв`язку з чим бути підставою для застосування тільки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також слід зазначити про те, що прокурором не доведено, що ОСОБА_4 будучи обізнаною про дане кримінальне провадження вжила будь - яких заходів та спроб щодо ухилення від органу досудового розслідування. Між тим, підозрювана прибула за першим викликом до слідчого судді.

Що стосується такого ризику, як спотворення, сховання речей чи документів, то з огляду на проведені експертизи, суд вважає таке твердження прокурора надуманим.

Враховуючи викладене, на переконання суду, такий запобіжний захід як застава, з визначенням певного кола обов`язків зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти ризикам про які вказав прокурор у клопотанні. Так, слід зауважити на тому факті, що дані ризики може бути обмежено підозрювану здачею документів для виїзду за кордон до слідчого органу.

Тобто, достатніх даних, які б вказували про існування ризиків зазначених ч.1 ст.177 КПК України стороною обвинувачення суду не надано.

Пунктом 15 Рекомендацій К (80) 11 Комітету Міністрів державам - членам ради Європи передбачено обов`язок суду при вивчені можливості уникнути взяття особи під варту розглянути всі можливі альтернативні заходи для забезпечення належної процесуальної поведінки особи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, коли єдиною підставою утримання під вартою є побоювання того, що обвинувачений зникне, його належить звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки в суд (орган досудового слідства), наприклад через внесення застави. Для вирішення питання про обрання щодо особи запобіжного заходу, суд повинен проаналізувати особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь зменшення (збільшення) ризику переховування особи від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Отже, беручи до уваги обставини кримінального провадження, сімейний та майновий стан підозрюваної ,яка має високий рівень доходу, наявність нагород, інші дані про особу ОСОБА_4 , а також те, що внаслідок вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст.191 КК України було завдано матеріальних збитків на загальну суму 1 579 479,00 гривень, та на даний час невстановлені всі особи, причетні до вчинення кримінального правопорушення, обставини вчинення та суспільну небезпеку кримінального правопорушення , що у сукупності слідчим суддею визнається, як виключні випадки, які викликають необхідність визначення розміру застави підозрюваній ОСОБА_4 ,. який зможе забезпечити виконання покладених на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України у випадку внесення застави, що значно перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вище викладене, на думку слідчого судді, в даному конкретному випадку необхідно визначити заставу в розмірі 380 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 019 920 (один мільйон дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот двадцять), з метою гарантування виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на нєї обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом та запобігання існуючим ризикам.

Також, у разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити старшому слідчому СВ Шевченківського УП ГУНП у місті Києві, ОСОБА_7 , за погодженням прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження №0000158, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.09.2022, у клопотанні про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді застави.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 380 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 019 920 (один мільйон дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка можу бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA 1012089;Призначення платежу: застава за ОСОБА_4 згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2023 року по справі 761/7303/23, провадження 1-кс/761/5010/2023, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від ... (дата та № квитанції).

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_4 , не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу забезпечити внесення нею або іншою фізичною чи юридичною особою коштів у розмірі визначеному судом на депозитний рахунок суду та надати слідчому та/або прокурору оригінал документу з відміткою банку, що це підтверджує. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час, залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України або на в`їзд в Україну;

Визначити строк дії покладених на підозрювану ОСОБА_4 , ухвалою слідчого судді обов`язків по 28 квітня 2023 року включно, роз`яснивши наслідки невиконання запобіжного заходу та покладених на неї обов`язків.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана, заставодавець, зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та у разі невиконання обов`язків, а також у випадку коли підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або порушила інші покладені на неї обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покладається на слідчого та прокурора.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1