Справа № 752/8637/22
Провадження № 1-кс/752/2937/22
У Х В А Л А
Іменем України
25 липня 2022 року м. Київ
Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні № 0001530 від 18.07.2022р.,
ВСТАНОВИВ:
До Голосіївського районного суду м. Києва надійшло означене клопотання, з урахуванням доказів та мотивів клопотання слідчий за погодженням із прокурором просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб без альтернативи внесення застави.
В обґрунтування винесеного на розгляд слідчому судді клопотання орган досудового розслідування зазначає, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Голосіївської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001530 від 17.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, п.п. 1, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що наприкінці лютого місяця 2022 року, більш точну дату та час у ході досудового розслідування встановити не надалося можливим, ОСОБА_5 створив непередбачене законами України збройне формування за адресою: АДРЕСА_2 , з метою здійснення вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, а також нападу на громадян.
За обставинами кримінального провадження, які зараз розслідуються органом досудового розслідування, за сукупністю злочинів, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, п.п. 1, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
17.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, п.п. 2, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
17.07.2022 о 17 год. 50 хв., ОСОБА_5 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисний злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, тобто вчинив особливо тяжкий злочин відповідно до ст. 12 КК України.
Також, підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисний злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, п.п. 1, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, тобто вчинив особливо тяжкий злочин відповідно до ст. 12 КК України.
Орган досудового розслідування дотримується позиції того, що обставини оголошеної ОСОБА_5 підозри доведені в повній мірі належними та допустимими доказами, ризики, які полягають у спробах переховуватись, незаконно впливати на свідків або перешкоджати досудовому розслідуванню в інший спосіб наявні, логічні та доведені матеріалами кримінального провадження, а інші запобіжні заходи не пов`язані із триманням під вартою не здатні забезпечити належну процесуально поведінку підозрюваного, враховуючи характеристику особи підозрюваного, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, передбачену санкціями статей КК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі на підставі обставин , викладених в останньому.
Сторона захисту в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, зазначаючи про те, що ОСОБА_5 фактично не набув статусу підозрюваного, так як повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри складено у кримінальному провадженні №0001530 17 липня 2022 року, а відомості про кримінальне правопорушення внесенні пізніше, а саме 18 липня 2022, що однозначно свідчить про порушення положень КПК України в частині здійснення процесуальних дій до внесення відомостей до ЄДРДР. Окрім того, матеріали, долучені в обґрунтування підозри ОСОБА_5 , є доказами, що зібрані в іншому кримінальному провадження та отримані слідчим в поза процесуальний спосіб, а тому не можуть бути визнані допустимими під час розгляду вказаного клопотання. Поряд із цим, відносно ОСОБА_5 вже застосований запобіжний захід у вигляді застави в рамках іншого кримінального провадження, тобто наведені слідчим обставини вчинення кримінального правопорушення вже досліджувались слідчими суддями, тому орган досудового розслідування, зловживаючи своїми процесуальними правами, намагається двічі притягнути особу до відповідальності за одними і тими самими обставинами. Між тим, запобіжний захід у вигляді застави по суті виключає ризики, що наведені слідчим у даному клопотанні.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
У судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Голосіївської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001530 від 18.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
Відповідно до наявної в матеріалах клопотання копії повідомлення про підозру, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 17.07.2022 року повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, зокрема про те, що він підозрюється в організації вбивства, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України га в організації закінченого замаху на вбивство двох або більше осіб вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15 п.п. 2, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні сторона обвинуваченні долучила до матеріалів клопотання постанову про виправлення описки від 25.07.2022, якою постановила вважати повідомлення про зміну підозри від 17.07.2022 по кримінальному провадженню № 0001530 від 18.07.2022, повідомленням про підозру, складеним 18.07.2022. Заперечень щодо долучення вказаної постанови в судовому засіданні не надійшло.
18.07.2022, о 17 год. 50 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

Орган досудового розслідування обґрунтовано підозрює ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15, ч. З ст. 27, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, оскільки у віданні слідчого перебуває достатня кількість фактичних даних для ствердження про можливу причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому правопорушення, зокрема протоколом огляду місця події від 27.02.2022 року, протоколом допиту потерпілого від 12.04.2022, копією виписки із медичної карти № 283 стаціонарного хворого ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого від 12.04.2022, копією виписки із медичної карти № 284 стаціонарного хворого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка від 04.04.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022, протоколом пред`явлення особи до впізнання від 07.04.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022, протоколом пред`явлення особи до впізнання від 07.04.2022, протоколом допиту свідка від 03.05.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022, протоколом пред`явлення особи до впізнання від 03.05.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022, протоколом допиту свідка від 07.04.2022 року, протоколом пред`явлення особи до впізнання від 07.04.2022 та іншими матеріалами в їх сукупності.

Відносно доказів, які обґрунтовують причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого органом досудового правопорушення у кримінальному провадженні № 0001530 від 18.07.2022 р. та долучені в обґрунтування даного клопотання, однак отримані під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000489 від 28.02.2022 слідчий суддя зазначає наступне.
У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України).
Відповідно до положень ст. 93 цього Кодексу сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.
Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК).
Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст. 85 КПК).

18 липня 2022 року начальник відділення № 4 відділу Голосіївського УП Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 звернувся до слідчого слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 із запитом на отримання завірених належним чином копій матеріалів кримінального провадження №0000489 від 28.02.2022, за фактом розстрілів ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

У відповідь на вказаний запит були надані копії матеріалів КП №0000489 від 28.02.2022 на 143 арк.

А тому, слідчий суддя враховує надані докази, оскільки в порядку ст. 93 КПК України слідчий діяв в межах своїх повноважень, докази отримані в передбачений КПК України спосіб, а вагомість наданих доказів, з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, дає підстави стверджувати про можливу причетність підозрюваного до інкримінованих йому правопорушень.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обгрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обгрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчиненні кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Враховуючи характер правопорушення та обґрунтованість підозри оголошеної ОСОБА_5 , наявна необхідність у застосуванні відносно останнього запобіжного заходу.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисний злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, п. 12 ч. 2 ст. 115, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, тобто вчинив особливо тяжкий злочин відповідно до ст. 12 КК України.
Також, підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисний злочин, передбачений ч. 3 ст. 27, п. 2 ст. 15, п.п. 1, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, тобто вчинив особливо тяжкий злочин відповідно до ст. 12 КК України.
В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість вчинених злочинів та відповідальність, яку останній може понести за вчинені кримінальні правопорушення, в разі обрання іншого запобіжного заходу в подальшому переховуватиметься від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може в подальшому незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а також загрожувати їх життю та здоров`ю, оскільки, йому відомі їх анкетні дані, тобто має місце ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.
Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Також є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так, обставини вчинення кримінального правопорушення, характеристика особи підозрюваного, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, передбачену санкціями статей КК України, інкримінованих підозрюваному, обґрунтовують наявність ризику перешкоджання останнім досудовому розслідуванню в інший спосіб, а також з урахуванням воєнного стану, створить значні перешкоди для забезпечення явки підозрюваного до слідчого, прокурора та суду для проведення необхідних слідчих та процесуальних дій, у зв`язку проведенням бойових дій.
Тому вищевикладене, на думку слідчого, відчить про неможливість запобігання наявним ризикам, забезпечення належного виконання підозрюванім процесуальних обов`язків та його належну поведінку шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Разом з тим, нормою ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в судовому засіданні не встановлено, а відтак і наявність підстав для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
З огляду на наведені обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, в разі визнання його винним, слідчий суддя не вбачає беззаперечних та обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, який би запобіг встановленим ризикам, а також вважає, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини та керуючись при цьому ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання в незастосуванні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави на підставі положень.
Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаних кримінальних правопорушеннь, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час логічні та доведені органом досудового розслідування в судовому засіданні, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без альтернативи внесення застави.
Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.
Керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 184 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
1. Клопотання задовольнити.
2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб без альтернативи внесення застави, а саме до 15 вересня 2022 року до 17-50 год.
Початком відліку строку дії запобіжного заходу вважати з моменту фактичного затримання, тобто з 18 липня 2022 року о 17-50 год.
9. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.
10. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1