ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7071/22
провадження № 1-кс/753/1253/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" липня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 11 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007491, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Конотоп, Сумської області, українця, громадянина України, неодруженого, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України,
ВСТАНОВИВ:
14 липня 2022 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 11 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007491, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .
Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 14 липня 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0007491 від 11 жовтня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною третьою статті 190 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений досудовим розслідуванням дату та час, вступив в попередню злочинну змову з невстановленою досудовим розслідуванням особою щодо заволодіння чужим майном шляхом обману у великих розмірах, а саме грошовими коштами від продажу квартири АДРЕСА_2 та належала ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Так згідно розподілених ролей, невстановлена досудовим розслідуванням особа мала підшукати потенційних покупців квартири, підготувати необхідні документи, а ОСОБА_4 мав представитись ОСОБА_6 і від імені останнього укласти договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном у великих розмірах, 28 серпня 2019 року у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_4 спільно з іншими учасниками злочинної групи прибув за адресою: АДРЕСА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , для подальшого укладання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 .

У подальшому, ОСОБА_4 достовірно знаючи, що квартира АДРЕСА_2 насправді належала покійному ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , а не ОСОБА_4 , разом з іншими учасниками злочинної групи, у присутності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , представився, що він є ОСОБА_6 та надав паспорт та реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також вказав відомості про прізвище, ім`я, по-батькові, число, місяць, рік народження, серію та номер паспорта громадянина України, реєстраційний номер картки платника податків та адресу реєстрації місця проживання, а також інші дані з метою подальшого внесення цих даних до договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від імені ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, на підставі наданої ОСОБА_4 згоди на укладення договору, який видав себе за ОСОБА_6 , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 було виготовлено на спеціальному бланку для вчинення нотаріальних дій серії НОА 080111 договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 із зазначенням сторін «Продавець ОСОБА_6 », та «Покупець ОСОБА_8 », згідно до якого, ОСОБА_8 придбав квартиру у начебто ОСОБА_6 за 504 778 (п`ятсот чотири тисячі сімсот сімдесят вісім) гривень 00 копійок.

Так, ОСОБА_8 будучи введеною в оману, оскільки вважала, що ОСОБА_4 є дійсно ОСОБА_6 та є власником квартири АДРЕСА_2 , передала кошти в сумі 504 778 (п`ятсот чотири тисячі сімсот сімдесят вісім) гривень 00 копійок ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_4 28.08.2019 у невстановлений досудовим розслідуванням час, за попередньою змовою з невстановленою досудовим розслідуванням особою, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , не маючи прав на розпорядження квартирою АДРЕСА_2 , з метою особистого збагачення, розпорядився нею, як власною, підписавши договір купівлі-продажу квартири від 28.08.2019, зареєстрований у реєстрі за № 226, завдавши при цьому потерпілій ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 майнової шкоди на загальну суму 504 778 (п`ятсот чотири тисячі сімсот сімдесят вісім) гривень 00 копійок.

Виконавши усі протиправні дії, які вважали за необхідне, ОСОБА_4 та невстановлена досудовим розслідуванням особа заволодівши чужим майном, а саме коштами від продажу квартири в розмірі 504 778 (п`ятсот чотири тисячі сімсот сімдесят вісім), з місця вчинення злочину зникли та отримали реальну можливість розпорядитись ними як власними, завдавши при цьому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на загальну суму 504 778 (п`ятсот чотири тисячі сімсот сімдесят вісім) гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1,5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання, вину у інкримінованому правопорушенні визнав. Зауважив, що свої права буде захищати самостійно, послуг адвоката не потребує, про що подав письмову заяву.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0007491 від 11 жовтня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною третьою статті 190 КК України.
13 липня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:
-заяву про вчинення кримінального правопорушення;
-протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 ;
-протоколи допитів свідків;
-протоколи пред`явленням особи для впізнання з свідком ОСОБА_9 та потерпілою ОСОБА_8 , які впізнали підозрюваного як особу, яка назвалась ОСОБА_6 власником квартири;
-відповідь на запит з Київського міського відділу державної реєстрації смерті центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції;
-інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, ОСОБА_4 не заперечував щодо вчинення інкримінованих йому дій як під час допиту як підозрюваного так і в суді під час розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 190 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.
Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_4 є громадянином України, має постійне місце проживання у Вінницькій області, раніше не судимий; не заперечував факт вчинення кримінального правопорушення; підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 8 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваного суду не надано.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як нічний домашній арешт (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України).
Поряд з цим, прокурором у судовому засіданні не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, зокрема, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, а також на те, що останній визнає свою провину, надає покази та співпрацює з органами досудового розслідування.
Суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як особиста порука та особисте зобов`язання, оскільки з огляду на особистість підозрюваного та обставини вчинення інкримінованого правопорушення, такий запобіжний захід не буде дієвим.
В той же час, врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України, суд дійшоввисновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який на думку суду, з урахуванням особистості підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризикам, доведеним прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчогозадовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 14 вересня 2022 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 14 вересня 2022 року (включно):

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- не відлучатися з с. Новосілка Могилів-Подільський р-н, Вінницька обл., без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали складено 19 липня 2022 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1