Провадження № 1-кс/947/6994/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.08.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000150 від 22.02.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з поданого клопотання, слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000150 від 22.02.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

У лютому 2022 року, більш точну дату досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_5 виник кримінально протиправний корисливий умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом вимагання, поєднаного з погрозою насильства, обмеження прав, свобод та законних інтересів потерпілого.

Так, ОСОБА_5 визначивши об`єктом свого злочинного посягання майно, а саме: грошові кошти, що належать ОСОБА_6 , який має досвід у проведенні ремонтних робіт у сфері будівництва та постійно цим займається, для реалізації свого умислу, вступив у попередню кримінально протиправну змову з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ще однією, невстановленою слідством, особою кавказької національності.

29.06.2022 року ОСОБА_5 та ОСОБА_7 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.189 КК України.

15.07.2022 року під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 добровільно видав майно, яке належить потерпілому ОСОБА_6 та яким він за попередньою змовою з ОСОБА_7 відкрито заволодів 20.02.2022 року в якості завдатку під час вимагання грошових коштів з потерпілого. Зокрема, ОСОБА_5 видав: планшет марки «Apple Ipad mini 3» у корпусі білого-сірого кольору, серійний номер НОМЕР_1 » у чохлі рожевого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин; мобільний телефон марки «SAMSUNG GALAXY edge» у корпусі золотистого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин; копію розписки, про наявність боргових зобов`язань перед ОСОБА_5 написаної потерпілим ОСОБА_6 20.02.2022 на 1 арк.

Далі, вище перелічені речі та предмети, що можуть служити доказами у кримінальному провадженні у відповідності до ст. 98 КПК України, на підставі винесеної постанови від 15.07.2022 року визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Таким чином, з метою збереження речових доказів, слідчий за погодженням з прокурором звертається до слідчого судді з вказаним клопотанням про арешт майна.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином. Разом з тим, від слідчої надійшла заява про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За таких обставин слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за даної явки.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, враховуючи положення ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 132 КПК України - застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК країни речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Матеріалами клопотання підтверджено, що органом досудового розслідування на теперішній час обґрунтовано здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

Як вбачається з долучених до клопотання документів, 15.07.2022 року під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 добровільно видав майно, яке належить потерпілому ОСОБА_6 , а саме: планшет марки «Apple Ipad mini 3» у корпусі білого-сірого кольору, серійний номер НОМЕР_1 » у чохлі рожевого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин; мобільний телефон марки «SAMSUNG GALAXY edge» у корпусі золотистого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин; копію розписки, про наявність боргових зобов`язань перед ОСОБА_5 написаної потерпілим ОСОБА_6 20.02.2022 на 1 арк.

Слідчим суддею встановлено, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, встановлених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Викладене також підтверджується постановою про визнання речових доказів від 15.07.2022 року, яка долучена до матеріалів клопотання, та відповідно до якої вилучені речі визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою збереження речових доказів якими вилучені речі, які мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.
Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як вбачається з підстав та мети застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, вилучені речі, можуть бути речовими доказами в рамках кримінального провадження.
При цьому, оскільки майно є речовими доказами в рамках кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що існує ризик його можливого зміни або знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії, у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення досягнення завдань кримінального провадження наявна необхідність в накладенні арешту майна на вилучені речі.
Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Слідчим суддею встановлено, що за обставинами даного кримінального провадження втручання у право власності зацікавлених осіб пов`язано із здійсненням кримінального провадження, необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже, обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності. При цьому дотримано справедливий баланс між вимогами загального суспільного інтересу (у вигляді досягнення завдань кримінального провадження) та вимогами захисту права власності окремих осіб, адже досягнення мети збереження речового доказу неможливо досягти в інший спосіб, ніж арешт майна.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлені особи в порядку ст. 174 КПК України мають процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
На підставі викладеного, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000150 від 22.02.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.
Накласти арешт з забороною користування та розпорядження на майно, яке добровільно видане 15.07.2022 року підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке належить потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

-планшет марки «Apple Ipad mini 3» у корпусі білого-сірого кольору, серійний номер НОМЕР_1 » у чохлі рожевого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин;

-мобільний телефон марки «SAMSUNG GALAXY edge» у корпусі золотистого кольору, на екрані якого виявлено пошкодження у вигляді тріщин;

-копію розписки, про наявність боргових зобов`язань перед ОСОБА_5 написаної потерпілим ОСОБА_6 20.02.2022 на 1 арк.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1