Справа № 686/8000/22
Провадження № 1-кс/686/3519/22
УХВАЛА

27 квітня 2022 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Рівне) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:
26.04.2022 року до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У скарзі зазначено, що вона подана ОСОБА_2 .

Перевіривши матеріали скарги прихожу до висновку, що провадження за цією скаргою не може бути відкрито, а сама скарга не може бути розглянута по суті та її слід повернути адресату з таких підстав.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.3 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо:1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи положення п.п.1,2 ч.2 ст.304 КПК України, до початку розгляду скарги слідчий суддя повинен переконатися, що скарга подана саме особою, яка має таке право, та що скарга підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суду Хмельницької області.

Між тим, убачається, що встановити особу, яка подала скаргу, неможливо, оскільки вона подана не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписана скаржником у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.

Подання до суду скарги в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 р., яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 р., наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

З огляду на вищезазначене, починаючи з дати прийняття наказу суди керуються вимогами розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України 02.03.2018 № 17 зі змінами).

Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Порядок реєстрації викладено в повідомленні на веб-порталі «Судова влада» від 08.01.2019 р. за посиланням https://court.gov.ua/press/news/619572/.

Крім того, Державною судовою адміністрацією України від 10 січня 2019 року № 15-560/19 було роз`яснено, що інформація про учасника судового процесу формується з даних, що зазначені в електронному цифровому підписі.

Згідно з п. 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення, учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи. Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД.

Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.

За визначенням термінів та скорочень у розділі ІІ вказаного Положення: електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора; електронна копія паперового документу (далі - ЕКПД) - результат повного відтворення інформації та реквізитів паперового документу у електронно-цифровій формі. Включає оптичний образ документу в форматі PDF, його текст у метаданих, реєстраційну інформацію, тощо; електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Згідно з положеннями ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч. 2 ст. 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно п. 12, п. 23 ч. 1 ЗУ «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Відповідно до ч. 4 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання скарги за правилами КПК України, сформованої в підсистемі «Електронний суд» та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Отже, законодавством на теперішній час передбачено два способи звернення до суду, зокрема до слідчого судді зі скаргою: шляхом її надсилання у паперовому варіанті особою, яка її подає, а підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, який перебуває в ізоляторі тимчасового тримання, слідчому ізоляторі або установі виконання покарань, шляхом подання через адміністрацію відповідної установи, підписаною нею та оформленою відповідно до вимог КПК України або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» у порядку, наведеному вище.

Надсилання скарги у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду, оскільки нормами КПК не передбачено можливості подання скарги засобами електронної пошти.

Окрім того, до скарги, направленої від імені ОСОБА_2 на електронну поштову скриньку суду не долучено будь-яких даних, необхідних для встановлення статусу особи, яка її подала, а сама скарга не містить електронно-цифрових підписів, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення зі скаргою. Відсутність накладання електронного підпису на скарзі підтверджується довідкою працівника канцелярії суду.

За таких обставин, слідчий суддя був позбавлений можливості перевірити право особи, яка подала скаргу, на звернення до слідчого судді із скаргою.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що за допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ч.1 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Частина 1 ст.333 КПК України визначає, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Згідно з п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Відповідно до ст.38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Державного бюро розслідувань.

Згідно із частинами 1 і 4 ст.9 закону України «Про державне бюро розслідувань» систему ДБР складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи.

Верховний Суд, з огляду на норму ст. 38 КПК України, в ухвалі від 17.05.2021 року по справі №308/5497/21 (провадження №51-2376 впс 21) зазначив, що чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Таким чином, територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

З 01 березня 2021 у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи (відділи), які розташовані у всіх областях України.

Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Хмельницькому фактично здійснюватиме свою практичну діяльність у відібраних адміністративних приміщеннях у м.Хмельницькому, юрисдикція якого поширюється на м.Хмельницький. Це, зокрема, Перший слідчий відділ (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, що знаходиться за адресою: вул. Юхима Сіцінського, 12, у м.Хмельницькому, 29009.

Водночас, у територіальному управлінні ДБР, розташованому у м. Хмельницькому, почав діяти слідчий підрозділ (відділ), зокрема, Третій слідчий відділ (з дислокацією у м.Рівне) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, який знаходиться за адресою: вул. Симона Петлюри, 35, у м.Рівне, тобто фактично розташований в межах територіальної юрисдикції Рівненського міського суду Рівненської області (м.Рівне, вул.Шкільна,1).

У зв`язку із утворенням у структурі Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, окремих слідчих відділів, які здійснюють свою діяльність самостійно з дислокацією у інших містах України (крім Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому), до підсудності Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької належить розгляд скарг та клопотань слідчими суддями в частині судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, які розслідуються слідчими Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м.Хмельницькому.

В силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

Зі змісту скарги вбачається, що особа, яка подала скаргу, оскаржує бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, допущену уповноваженими особами саме Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Рівне) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому. Беручи до уваги вказані обставини, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, оскільки Третій слідчий відділ (з дислокацією у м.Рівне) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, знаходиться на території м.Рівне, що перебуває під юрисдикцією Рівненського міського суду Рівненської області (м.Рівне, вул.Шкільна,1).

Враховуючи викладене, оскільки із скарги неможливо встановити, що автор скарги є особою, яка має право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Рівне) ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, відповідно до ст. 303 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню, оскільки вона подана особою, яка не підтвердила свої повноваження на її подання, з роз`ясненням того, що повернення скарги, згідно із ч.7 ст.304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді саме Рівненського міського суду Рівненської області.

Керуючись вимогами ст.ст. 9, 28, 132, 303, 304, 306, 309, 333, 395 КПК України, -

постановив:
Повернути ОСОБА_2 його скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Рівне) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя