Справа № 947/9171/22
Провадження № 1-кс/947/4491/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2022 року року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0001252 від 06.10.2021 року відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, працюючого на посаді першого заступника генерального директора КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені внесеному до ЄРДР за № 0001252 від 06.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
13.05.2022 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, перелік яких міститься у клопотанні.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.05.2022 року, до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі вісімсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2108850
(два мільйони сто вісім тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень.
Так, після застосування 30.05.2022 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, останнім в порушення вимог ч. 6 ст. 182, ст. 205 КПК України кошти на відповідний рахунок не внесені та ухвала суду не виконана.
Водночас, обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 , продовжують існувати, що підтверджується наведеними доказами у кримінальному провадженні.
Відтак, сторона обвинувачення зазначає про об`єктивне продовження наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу та просить застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України та примітки до ст. 45 КК України є особливо тяжким корупційним злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Звільнення від покарання з іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України в даному випадку не може бути здійснено. З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, існує ризик, що останній може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Крім цього, в кримінальному провадженні допитано свідків покази яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що дає підстави вважати, що підозрюваний для уникнення кримінальної відповідальності, перебуваючи на свободі, зможе самостійно або через інших осіб незаконно впливати на допитаних свідків у цьому провадженні з метою зміни або відмови від дачі останніми свідчень як на стадії досудового розслідування та і під час судового розгляду. На думку сторони обвинувачення більш м`які запобіжні заходи, передбачені ч. 1 ст. 176 КПК України, ніж тримання під вартою, є недостатніми для забезпечення досягнення дієвості кримінального провадження, а також забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у задоволенні клопотання з огляду на його необґрунтованість. Просив не застосовувати до підозрюваного жодного запобіжного заходу, а у випадку, якщо слідчий суддя буде вважати необхідним змінити запобіжний захід, то обрати не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 підтримав думку адвоката ОСОБА_5 , зазначив про необґрунтованість підозри та відсутність підстав для застосування будь-якого запобіжного заходу.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисників, пояснив, що не сплатив заставу у розмірі визначеному ухвалою суду у зв`язку із тим, що не має грошових коштів у вказаному розмірі, а також повідомив, що на даний час перебуває у лікарні, так як після обрання запобіжного заходу його стан погіршився.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про зміну запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З матеріалів клопотання вбачається, що 13.05.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України за кваліфікуючими ознаками: розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у особливо великих розмірах.
Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, перелік яких міститься у клопотанні.
Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Окрім того, обґрунтованість підозри перевірялася слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30.05.2022 року, до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі вісімсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2108850
(два мільйони сто вісім тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень.
Проте, після застосування слідчим суддею до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави, останнім в порушення вимог ч. 6 ст. 182, ст. 205 КПК України кошти на відповідний рахунок не внесені та ухвала суду не виконана.
Слідчим суддею враховано, що ОСОБА_6 грошових коштів у розмірі, визначеному ухвалою слідчого судді не має, а тому він не мав можливості виконати вимоги застосованого до нього запобіжного заходу. На даний час хворіє на цукровий діабет 2 типу, лікується в лікарні
При вирішенні питання щодо зміни запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя враховує також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
При вирішенні питання щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, а також те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що спричинило значні збитки, характер вчиненого, який підриває авторитет органів державної влади та місцевого самоврядування, та приходить до висновку про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Слідчий суддя враховує також, що в рамках даного кримінального провадження наявні особи свідків, зокрема свідок ОСОБА_8 та свідок ОСОБА_9 , на показання яких сторона обвинувачення на теперішній час посилається в обґрунтування існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрюваний може на них впливати, з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину.
Наведені обставини свідчать про продовження існування ризику вчинення підозрюваним ОСОБА_6 дій, направлених на незаконний вплив на свідків у вказаному кримінальному провадженні, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що перебування у статусі підозрюваного може викликати у ОСОБА_6 активні дії щодо впливу на свідків, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки свідки безпосередньо судом допитані не були, а показання, що надавалися на досудовому розслідуванні, не можуть лягти в обґрунтуванні судових рішень, зважаючи на положення ч. 4 ст. 95 КПК України, враховуючи положення ч. 4 ст. 95 КПК України, згідно яких суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
Також слідчий суддя вважає за необхідне застосувати аналогію та звернути увагу на те, що згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
У п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» зазначено: «Тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу», про це ж вказується у п. 29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 року по справі «Хайреддінов проти України».

При цьому, на користь звільнення свідчать відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (Справа Європейського суду з прав людини «Пунцельт проти Чехії»).

Слідчий суддя враховує те, що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, раніше не судимий. Також слідчий суддя враховує стан здоров`я підозрюваного, який на даний час погіршився і він потребує лікування в медичному закладі.
Слідчим суддею враховуються ці дані, як обставини того, що ризикам, які встановлені, можливо запобігти шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як вказаний запобіжний захід забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При цьому, слідчим суддею враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
В свою чергу відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.
Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки вказаний запобіжний захід є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та в повній мірі здатний запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Керуючись ч. 2 ст. 376, ст.ст. 176-178, 181, 194, 201, 309 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0001252 від 06.10.2021 року задовольнити частково.

Змінити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з застави на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, строком до 13.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 годині 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 13.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну
Копію ухвали про зміну відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1