"11" серпня 2022 р. Справа № 363/2329/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 серпня 2022 року м. Вишгород
Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного 04.08.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000159, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000159, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
З поданого прокурором клопотання вбачається, що 04.08.2022 року о 10 год. 18 хв. до Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області надійшло повідомлення від головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 про те, що за адресою: Київська область, Вишгородський район в межах с. Козаровичі поблизу дамби на узбережжі Київського водосховища, виявлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконний вилов риби.
Виїздом слідчо-оперативної групи 04.08.2022 року, в період часу з 14 год. 28 хв. по 14 год. 42 хв. проведено огляд місця події, який проводився на узбережжі Київського водосховища поблизу дамби в межах с. Козаровичі Вишгородського району Київської області, виявлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову, а саме: 1 сіткою з жилки крок вічко 50 мм, довжиною 50 м., довжиною 1.7 м.; 1 сіткою з жилки крок вічко 35 мм, довжиною 100 м., висотою 1.7 м.; та виловлену рибу з водойми Київського водосховища, а саме: плітка 36 екз., щука 1 екз., судак звичайний 2 екз., вказані предмети являються безпосередньо предметами вчинення кримінального правопорушення. Вищевказану рибу та сітки з жилки вилучено в ході огляду з метою попередження подальшого знищення та з метою збереження речових доказів.
В подальшому 04.08.2022 року вказані предмети визнано речовими доказами та передано на відповідальне зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль».
Так як майно відповідає критеріям частини другої статті 167 КПК України, з метою забезпечення збереження зазначених в клопотанні об`єктів, як речових доказів та недопущення їх втрати, прокурор звернувся до суду із вказаним клопотанням про арешт майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, у поданому клопотанні просив проводити судове засідання без його участі.
Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав вважати, що воно, зокрема є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які, зокрема були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вказане у клопотанні прокурора майно є речовими доказами у кримінальному провадженні в розумінні ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим прокурором обґрунтовано заявлено клопотання про арешт майна. Зокрема, зазначено що вони є матеріальними об`єктами, які потребують дослідження в ході проведення експертиз.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на предмети, які визнані речовими доказами в межах заявленого клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на 1 сітку з жилки крок вічко 50 мм, довжиною 50 м., довжиною 1.7 м.; 1 сітку з жилки крок вічко 35 мм, довжиною 100 м., висотою 1.7 м.; та виловлену рибу з водойми Київського водосховища, а саме: плітка 36 екз., щука 1 екз., судак звичайний 2 екз., заборонивши розпорядження та користування до скасування арешту у встановленому законом порядку;
Вказані предмети залишити на відповідальне зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1