Справа№ 693/338/22
1-кс/693/97/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

20.05.2022 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши подане в рамках кримінального провадження №0000089 від 19.05.2022р. слідчим СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором Монастирищенського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання вказав, що 19.05.2022р. о 07 год. 21 хв. до СПД №1 ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що 18.05.2022р. близько 17 год. 00 хв. сусід ОСОБА_6 зайшов на територію його домоволодіння по АДРЕСА_1 та застрелив домашніх собак.

За вказаним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000089 від 19.05.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України - дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені з особливою жорстокістю або щодо двох і більше тварин, або повторно, або групою осіб, або вчинені активним способом, або насильницькі дії щодо тварини, спрямовані на задоволення статевої пристрасті.

Під час огляду місця події 19.05.2022р., проведеного по АДРЕСА_1 , було вилучено наступні предмети: мотузку з цепком та змив речовини бурого кольору на один марлевий тампон, які поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859.

19.05.2022р. мотузку з цепком та змив речовини бурого кольору на один марлевий тампон, які поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859, було оглянуто та визнано речовими доказами по матеріалах кримінального провадження № 0000089 від 19.05.2022р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.299 КК України.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.98 КПК України).

Згідно абзацу 2 частини 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1 частини 2 статті 170 КПК України).

Приймаючи до уваги, що вилучені предмети мотузка з цепком, які поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859 визнано речовими доказами та вони мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою збереження речових доказів останні підлягають арешту.

Згідно абз.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом кримінального правопорушення.

При цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи незалежно від того, чи було таке майно вилучено чи ні, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (абзац 1 частина 3 статті 170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України відмова в задоволенні клопотання про арешт майна можлива лише, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України (ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16.12.2019 у справі № 991/1463/19, від 10.03.2020 у справі № 991/743/20, від 13.04.2020 у справі № 760/18778/18, від 04.06.2020 у справі № 757/60650/19-к, від 12.10.2020 у справі № 991/5784/20).

Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення приховування, пошкодження, псування, знищення речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність у зверненні до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на речові докази у даному кримінальному провадженні, а саме на мотузку з цепком.

Обмеження права розпорядження і користування ОСОБА_7 та інших осіб на майно мотузку з цепком є розумним та співрозмірним завданням кримінального судочинства.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на: мотузку з цепком та змив речовини бурого кольору на один марлевий тампон, які були вилучені та поміщені до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859 під час огляду місця події 19.05.2022р., проведеного по провул. Шевченка, 12, с. Тарнава Уманського району Черкаської області, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Що стосується вимоги про заборону ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 та будь-яким іншим особам розпоряджатися і користуватися майном мотузкою з цепком, які поміщено до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859 до прийняття у кримінальному провадженні №0000089 кінцевого процесуального рішення, слідчий суддя вважає, що потреби у вказаній забороні не має, оскільки на вказане майно накладено арешт і воно залишається на зберіганні у СПД №1 відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.
Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000089 від 19.05.2022р., про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на мотузку з цепком та змив речовини бурого кольору на один марлевий тампон, які були вилучені та поміщені до сейф-пакету Національної поліції України Головного слідчого Управління №4343859 під час огляду місця події 19.05.2022р., проведеного по провул. Шевченка, 12, с. Тарнава Уманського району Черкаської області, з метою забезпечення збереження речових доказів та залишити на зберіганні в камері зберігання речових доказів СПД №1 ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області до прийняття у даному кримінальну провадженні кінцевого рішення.
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_8