Справа №463/3363/22
Провадження №1-кс/463/2216/22
У Х В А Л А

12 травня 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 17.02.2022 року у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні №0000263 від 17.02.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з скаргою на повідомлення про підозру від 17.02.2022 року у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні №0000263 від 17.02.2022 року, відповідно до якої просить: скасувати повідомлення про підозру від 17.02.2022 слідчого відділення розслідування злочинів пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів СВ Львівського РУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000263 щодо ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України; зобов`язати компетентну особу Галицької окружної прокуратури міста Львова у кримінальному провадженні №0000263 вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей у кримінальному провадженні №0000263 про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.
Скаргу мотивує тим, що у провадженні слідчого СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження №№0000263 від 17.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

17.02.2022 ОСОБА_4 в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, що полягало у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, та їх аналогів за попередньою змовою групою осіб. З повідомлення про підозру вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_8 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим слідством точному місці, маючи умисел на незаконне придбання психотропних речовин, придбав психотропні речовини у 15 згортках ізоленти червоно-чорного кольору із зіп-пакетами, 35 згортках ізоленти жовтого кольору із зіп-пакетами, 19 згортках ізоленти білого кольору із зіп-пакетами, з метою подальшого їх збуту, шляхом розміщення закладок на території міста Львова.

Так, 17 лютого 2022 року приблизно о 03:25 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Львів, вул. Полуднева, 50, зберігав при собі для подальшогозбуту, 19 згортків ізоленти білого кольору із зіп-пакетами із порошкоподібною речовиною білого кольору, з них 1 згорток ізоленти білого кольору із зіп-пакетом із порошкоподібною речовиною білого кольору, скеровано на експертне дослідження та яка, згідно з висновком експерта являється особливо небезпечною психотропною речовиною PVP, обіг якої заборонено, загальною масою 0,1808 грам.

Адвокат ОСОБА_3 , в своїй скарзі зазначає що відповідно до висновку експерта від 17.02.2022 року №СЕ-19/114-22/2526-НЗПРАП, судовим експертом було зазначено, що відомими з копії постанови про призначення судової експертизи обставинами справи є те, що у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено лише один зіп-пакет, обмотаний ізолентою білого кольору та із магнітом на ньому, в якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору, що упаковано в спец пакет Національної поліції України KIV1108261 із відповідним надписом та підсами учасників слідчої групи. На теперішній момент строк досудового розслідування не є продовженим. Матеріалами справи не підтверджується факт того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_8 діяли за попередньою змовою групою осіб, що є обтяжуючою обставиною ч.2 ст. 307 КК України, та не підтверджується факт того, що зберігання наркотичних засобів здійснювалось з метою збуту.

Адвокат ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився та не повідомив причини своєї неявки.

Прокурор ОСОБА_6 до судового засідання подала заяву про розгляд скарги у її відсутності, проти задоволення скарги заперечує .

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги, оглянувши матеріали кримінального провадження №0000512 від 14.10.2021 року, приходжу до наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні слідчого СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження №№0000263 від 17.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_8 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим слідством точному місці, маючи умисел на незаконне придбання психотропних речовин, придбав психотропні речовини у 15 згортках ізоленти червоно-чорного кольору із зіп-пакетами, 35 згортках ізоленти жовтого кольору із зіп-пакетами, 19 згортках ізоленти білого кольору із зіп-пакетами, з метою подальшого їх збуту, шляхом розміщення закладок на території міста Львова.

Так, 17 лютого 2022 року приблизно о 03:25 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Львів, вул. Полуднева, 50, зберігав при собі для подальшогозбуту, 19 згортків ізоленти білого кольору із зіп-пакетами із порошкоподібною речовиною білого кольору, з них 1 згорток ізоленти білого кольору із зіп-пакетом із порошкоподібною речовиною білого кольору, скеровано на експертне дослідження та яка, згідно з висновком експерта являється особливо небезпечною психотропною речовиною PVP, обіг якої заборонено, загальною масою 0,1808 грам.

17.02.2022 року слідчим СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 винесено повідомлення про підозру, яка погоджена прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 , про те, що ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, та їх аналогів за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст.307 КК України. Повідомлення про підозру ОСОБА_4 отримав 17.02.2022 року о 22-50 год., що підтверджується його підписом та підписом захисника.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Подання скарги на повідомлення про підозру є реалізацією підозрюваним прав, закріплених в КПК України, а саме: пунктом 16 ч. 3 ст. 42 та пунктом 10 частини 1 статті 303. Відповідну скаргу слідчому судді може подати підозрюваний, його захисник або законний представник.
В Кримінальному процесуальному кодексі України відсутній конкретний перелік підстав для скасування повідомлення про підозру. Однак, з аналізу положень статей 276 - 278 КПК України можна виділити три види підстав для скасування повідомлення про підозру:
неналежний суб`єкт складення та вручення повідомлення про підозру:
-повідомлення про підозру складено слідчим, однак немає відмітки про погодження прокурором (дане повідомлення про підозру є недійсним з моменту його здійснення);
-зміст повідомлення не містить дату його складання, підпис слідчого або прокурора, який здійснив повідомлення про підозру, або в повідомленні не зазначені права підозрюваного;
-підозра вручена не уповноваженою особою (підозру має право вручити тільки прокурор, у порядку, визначеному ст. 481 КПК України).
порушення процесуального порядку вручення повідомлення про підозру:
-підставою для скасування повідомлення про підозру також є порушення порядку його вручення, (зокрема факт, що на момент вручення підозри, по кримінальному провадженню закінчився строк досудового розслідування);
-підставою для скасування повідомлення про підозру є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру (процесуального статусу підозрюваного (крім випадку затримання) особа набуває не після складання тексту, а лише після вручення повідомлення уповноваженою особою).
необґрунтованість підозри:
-повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК України, не містить правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статей (частини статей) закону України про кримінальну відповідальність, що в свою чергу крім порушення вимогКПК є грубим порушенням права на захист;
-аналіз змісту повідомлення про підозру, не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності особи до вчинення інкримінованого йому злочину кримінального правопорушення;
-матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди, на цій підставі повідомлення про підозру є необґрунтованим та підлягає скасуванню.
На переконання слідчого судді при складанні підозри і її врученні органом досудового розслідування зазначені вимоги було дотримано в достатній мірі.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Перевірка повідомлення про підозру щодо обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п.10 ч.1 ст.303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Виходячи зі змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання в ході повідомлення про підозру положень Глави 22 КПК України, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.277 КПК України.
Як вбачається зі скарги захисника, вона не містить належних доводів стосовно порушення органом досудового розслідування вимог ст.ст.277, 278 КПК України під час складення та вручення повідомлення про підозру ОСОБА_10 ..
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява №42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Із поданої скарги вбачається, що підставою скасування повідомлення про підозру заявник вказує, на закінчення досудового розслідування, необґрунтоване повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, матеріалами справи не підтверджується факт того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_8 діяли за попередньою змовою групою осіб, що є обтяжуючою обставиною ч.2 ст. 307 КК України, та не підтверджується факт того, що зберігання наркотичних засобів здійснювалось з метою збуту, проте дані доводи свого підтвердження в судовому засіданні не знайшли.
Постановою керівника Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_11 від 11 квітня 2022 року строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 17травня 2022 року.

Згідно рішень Європейського суду з прав людини у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» пункт 88, «Erdagozv. Turkey» пункт 51, «Cebotari v. Moldova» пункт 48 «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Murray v. the United Kingdom». Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
Надані матеріали кримінального провадження, дають підстави вважати підозру, пред`явлену ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого судового розслідування.
За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає до з`ясування дотриманні у ході повідомлення про підозру ОСОБА_10 вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277,278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру, органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст.276-278 КПК України, тому подана скарга задоволенню не підлягає.
На підставі вищевикладеного приходжу до висновку, що в задоволенні скарги слід відмовити
Керуючись вимогами статті 276-278,303,307 КПК України, -

постановив:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 17.02.2022 року у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні №0000263 від 17.02.2022 року, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1