ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/581/22 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/6743/20 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Валки Харківської області матеріали за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.08.2022 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000456 від 27.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.08.2022 року задоволено клопотання слідчого та застосовано відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 40 днів до 04.10.2022 року включно, без визначення застави.

Не погодившись з вказаною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування стосовно ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що слідчим суддею першої інстанції необґрунтовано встановлено факт набуття ОСОБА_8 статусу підозрюваного, оскільки письмове повідомлення про підозру двічі було вручено невідомій особі, по факту скоєння ОСОБА_8 кримінального правопорушення спочатку, передбаченого частиною 2 статті 296 КК України, а вдруге за частиною 2 статті 121 КК України.
Захисник звертає увагу на те, що викладенні в підозрах висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, ґрунтуються на припущеннях та є помилковими, а таке повідомлення є необґрунтованим, безпідставним та незаконним, про що ним було заявлено в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого, але слідчий суддя залишив це без уваги.
Крім цього зазначає, що у випадку, якщо особа з тих чи інших причин не отримала відповідного документу про виклик або у слідства немає належного підтвердження про такий факт, особа не може бути підозрюваною, оскільки виклик не відбувся і її не повідомлено про підозру.
З огляду на це, враховуючи, що органом досудового розслідування не вжито заходів для вручення ОСОБА_8 повідомлення про підозру у спосіб, перебачений КПК України, захисник вважає, що ОСОБА_8 не набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.
Також вказує, що слідчим при заявлені клопотання не надано суду жодного допустимого доказу на підтвердження існування зазначених ним ризиків. Так ОСОБА_8 є військовослужбовцем, який бере участь у виконанні бойових завдань із забезпечення національної безпеки, оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації на території м. Харкова, Харківської області. Перебуває у цивільному шлюбі. Має на утриманні неповнолітню дитину, мати похилого віку, яка є інвалідом другої групи. Раніше не судимий, на обліках у нарколога та психіатра не перебуває. Має постійне місце проживання, де зареєстрований та проживає разом з родиною та позитивно характеризується.
Вказане виключає наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Вказує і на відсутність інших ризиків таких, як незаконний вплив на потерпілого та свідка, оскільки ОСОБА_8 не має жодного наміру чинити вплив на потерпілого та свідка з метою зміни ними своїх показів, оскільки останній не вчиняв жодного злочину, що буде доводити у законний спосіб.
Також відсутній зазначений в клопотанні ризик щодо вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, оскільки останній є особою яка раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягався, є військовослужбовцем, має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем служби та проживання, на спеціалізованих обліках не перебуває.
Вважає, що слідчий суддя неповно розглянув можливість застосування до ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів та проігнорував тот факт, що прокурором недоведена неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів і взагалі не врахував доводи сторони захисту.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів судового провадження 17.04.2020 року у кримінальному провадженні № 0000401 складено повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 296 КК України, та згідно пункту 2 статті 135 Кримінально- процесуального кодексу України у зв`язку з відсутністю ОСОБА_8 за місцем проживання та відмовою його матері - ОСОБА_9 в отриманні будь-яких процесуальних документів стосовно ОСОБА_8 , повідомлення про підозру для передачі вручено голові вуличного комітету - ОСОБА_10
27.04.2020 року прокурором відділу прокуратури Харківської області із матеріалів кримінального провадження №0000401 від 07.04.2020 року виділено в окреме кримінальне провадження матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_8 за № 0000456 за частиною 2 статті 296 КК України. 27.04.2020 року у кримінальному провадженні №0000456 правову кваліфікацію кримінального правопорушення змінено з частини 2 статті 296 КК України на частину 2 статті 121 КК України.
28.04.2020 року постановою слідчого підозрюваний ОСОБА_8 оголошений у розшук.
23.06.2020 року складено повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України та у зв`язку з відсутністю ОСОБА_8 за місцем проживання повідомлення про підозру в цей же день вручено його матері ОСОБА_11
26.08.2022 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.06.2022 року, якою було надано дозвіл на затримання ОСОБА_8 з метою його приводу в судове засідання, останнього було затримано.
27.08.2022 року ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України.
Задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , слідчий суддя виходив з тих обставин, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії тяжких злочинів, яке скоєне проти життя та здоров`я особи, тривале перебування останнього у розшуку, та вважав доведеним наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_8 , його тяжкості та наслідків, наявність наведених ризиків, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, його слід утримувати під вартою. При цьому, слідчий суддя вивчав можливість застосування відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу та не знайшов підстав для його застосування, оскільки не один з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам, пов`язаним із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження.
Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені докази та надана їм відповідна правова оцінка, також перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.
Доводи апеляційної скарги щодо не набуття ОСОБА_8 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні відповідно до норм КПК України, колегія суддів, вважає не обґрунтованими оскільки вони спростовуються доданими слідчим до клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою матеріалами.
Матеріали, додані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дають підстави вважати підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України обґрунтованою. Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду.
З висновками слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 погоджується суд апеляційної інстанції, оскільки саме запобіжний захід у виді тримання підозрюваного під вартою на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 2, 3 ,5 частиною 1 статті 177 КПК України.
Доводи, на які посилається в апеляційній скарзі захисник підозрюваного стосовно недоведеності ризиків, заявлених в клопотанні слідчого, спростовуються матеріалами кримінального провадження, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).
Разом з цим, колегія суддів приймає до уваги апеляційні доводи захисника та вважає, що під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді не знайшов підтвердження ризик знищення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
З врахуванням викладаного, колегія суддів дійшла висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 та призначення іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.
За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі адвоката ОСОБА_7 доводи, які були в повній мірі дослідженні слідчим суддею, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановила:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.08.2022 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :
Судді: