печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6340/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

08.02.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , згідно вимог якого, останній просить накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000022 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.04.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, яке вилучено під час проведення обшуку у квартирі, де проживає ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та вилучено речі та документи, які свідчать про вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме печатка ТОВ «Торговий дім «САТЕК» та печатка ТОВ «МАСІМО ЕКСПЕРТ» .
Мотивуючи подане клопотання прокурор вказує, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , керівник ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» () ОСОБА_6 , а також інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи за попередньою змовою групою осіб, шляхом обману заволоділи грошовими коштами ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" () у особливо великих розмірах під приводом продажу земельної ділянки загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, яка фактично належить на праві власності територіальній громаді міста Києва, за наступних обставин.
Так, 09.04.2021 керівник ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» ОСОБА_7 , діючи відповідно до розробленого плану злочинних дій, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи суспільно-небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, з метою заволодіння земельних ділянок подав до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області заяву про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі, яку знищено за терміном зберігання, за позовом ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» до ОСОБА_8 про визнання дійсним договору міни від 05.01.2007 та визнання права власності на майно, отримане за договором міни, а саме права власності на вказані земельні ділянки, які нібито належать на праві власності ОСОБА_8 на підставі актів на право власності на земельні ділянки серії НОМЕР_1 від 12 квітня 2007 року, серії ЯГ № 234891 від 01 лютого 2007 року, серії ЯЕ № 793838 від 05 лютого 2007 року та серії НОМЕР_2 від 04 квітня 2007 року та не вказані у резолютивні частині рішення, надавши при цьому підроблений договір міни від 05.01.2007, укладений між ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» та ОСОБА_8 , згідно якого у власність ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» передаються вказані земельні ділянки, а також підроблені вищевказані акти на право власності на земельні ділянки.
У подальшому додатковим рішенням Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 21.04.2021 вказану заяву про ухвалення додаткового рішення задоволено та визнано за ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» право власності на земельну ділянку загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, які розташовані у місті Києві.
27.05.2021 керівником ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» ОСОБА_7 надано вказане рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 21.04.2021 приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу
ОСОБА_9 , якою 27.05.2021 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості щодо реєстрації права приватної власності на земельну ділянку загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, вартістю 100 000 гривень, за ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ».
11.06.2021 на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна, земельну ділянку загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, було внесено до статутного капіталу ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП», та в подальшому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 до Державного реєстру речових правна нерухоме майно внесено відомості щодо реєстрації права приватної власності на вказану земельну ділянку за ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП».
Разом з цим, постановою Миколаївського апеляційного суду від 28.09.2021 апеляційні скарги ОСОБА_8 , першого заступника керівника Київської міської прокуратури, який діяв в інтересах держави в особі Київської міської ради, - задоволено, та додаткове рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 21.04.2021 (яким заяву про ухвалення додаткового рішення задоволено та визнано, у тому числі, за ПП «РЕМОНТНИК-ЮГ» право власності на вказану земельну ділянку) - скасовано.
Так, у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , керівника ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» () ОСОБА_6 , а також інших на даний час невстановлених досудовим розслідування осіб, виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння шляхом обману чужим майном, а саме: грошовими коштами ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" () в розмірі 1 000 000 доларів США під приводом продажу земельної ділянки загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, яка незаконно отримана вище зазначеними особами.
На початку липня 2021 року ОСОБА_5 з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на заволодіння грошовими коштами ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" () в особливо великому розмірі, зателефонував з особистого телефону представникам ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" та запропонував останнім придбати вказану земельну ділянку у вигляді корпоративних прав ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» за ціною 1 000 000 доларів США, ввівши останніх в оману, оскільки фактично законним власником земельної ділянки є територіальна громада міста Києва.
Після цього, в середині жовтня 2021 року, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, достовірно розуміючи, що вказана земельна ділянка належить територіальній громаді м. Києва, право власності на яку отримано ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» протиправно шляхом обману на підставі завідомо підроблених документів, а також знаючи, що рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 21.04.2021, яким визнано право власності на вказану земельну ділянку - скасовано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний та протиправний характери таких дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, знову запропонував її придбати у вигляді корпоративних прав ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» за ціною 1 000 000 доларів США, ввівши в оману представників ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" щодо законності придбання права власності на вказану земельну ділянку.
В подальшому, 27.10.2021 ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_5 та керівником ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» ОСОБА_6 з метою доведення спільного злочинного умислу, спрямованого на заволодіння шляхом обману грошовими коштами ТОВ "УКРРИТЕЙЛГАЗ" в особливо великому розмірі, до кінця, прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу за адресою: м. Київ, вул. Глазунова/Чигоріна, 4/47, для укладання договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ «БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП» у вигляді земельної ділянки загальною площею 0, 8343 га, кадастровий номер :82:085:0002, що розташована на території Голосіївського району міста Києва по вул. Саперно-Слобідській, 37В, за ціною 1 000 000 доларів США, що станом на 27.10.2021 згідно офіційного курсу Національного банку України еквівалентно українській валюті у сумі 26 419 000 гривень, тобто в 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, однак злочин не довели до кінця з причин, що не залежали від їх волі.
27.10.2021 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, тобто у закінченому замаху на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом обману, за попередньою змовою групою осіб.
27.10.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, тобто у закінченому замаху на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом обману, вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб.
07.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, тобто у закінченому замаху на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом обману, за попередньою змовою групою осіб.
Так, 07.02.2022 на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва за № 757/387/22-к від 10.01.2022 проведено обшук у квартирі, де проживає ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та вилучено речі та документи, які свідчать про вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме печатка ТОВ «Торговий дім «САТЕК» та печатка ТОВ «МАСІМО ЕКСПЕРТ» .
У подальшому, 07.02.2022 слідчим СВ Печерського УП ГУ НП у місті Києві вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Прокурор вказав, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98, п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та є речовими доказами, а відтак наявна необхідність у його арешті з метою забезпечення збереження.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, здійснювалась фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів.
У судове засідання прокурор/слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор через канцелярію суду подав заяву, в якій просив провести розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.
Представник володільця майна до судового засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, заяв, клопотань о суду не подано.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття учасників розгляду у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації сторонами, їх процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання їх явки обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутність нез`явившихся осіб.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема частиною 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Дана стаття Конституції України визначає, що конфіскація майна може бути заснована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.
Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Судовим розглядом встановлено, що Слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000022 від 06.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України.
07.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, тобто у закінченому замаху на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом обману, за попередньою змовою групою осіб.
Так, 07.02.2022 на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва за № 757/387/22-к від 10.01.2022 проведено обшук у квартирі, де проживає ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та вилучено речі та документи, які свідчать про вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме печатка ТОВ «Торговий дім «САТЕК» та печатка ТОВ «МАСІМО ЕКСПЕРТ» .
У подальшому, 07.02.2022 слідчим СВ Печерського УП ГУ НП у місті Києві вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Таким чином, згідно з положеннями ч. 2 ст. 168, ч. 7 ст. 236 КПК України зазначене майно, що вилучене під час проведення обшуку, вважається тимчасово вилученим майном.
Судовим розглядом встановлено, що обшук, під час якого було вилучено майно та на арешті якого на даний час наполягає сторона обвинувачення, був проведений 07.02.2022, а з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна прокурор звернувся до суду 08.02.2022, що свідчить про дотримання вимог абзацу 2 ч. 5 ст. 171 КПК України.
Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 частини другої цієї статті у випадку, передбаченому пунктом 1, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні № 0000022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому слідчий суддя вважає за доцільне, для ефективного розслідування з метою збереження речових доказів накласти арешт на вказане майно.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 98, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000022 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.04.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України, яке вилучено під час проведення обшуку у квартирі, де проживає ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та вилучено речі та документи, які свідчать про вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме печатка ТОВ «Торговий дім «САТЕК» та печатка ТОВ «МАСІМО ЕКСПЕРТ» .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту/відмову у ньому може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1