Справа № 185/2994/22
Провадження № 1-кс/185/547/22
27 квітня 2022 року м.Павлоград
Клопотанням слідчий з метою збереження речових доказів порушує питання про накладення арешту шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на скляну посудину зі слідами РБК (попільничку), яку було вилучено 21.04.2022 під час огляду приміщення квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , а також мобільний телефон Хуавей imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , спортивні штани сірого кольору, кофту помаранчевого кольору, кросівки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 та були вилучені у порядку ст. 208 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя доходить такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді? ? або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до приписів ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1)правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1)можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку,передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок кримінального правопорушення.
Статтями 85, 86 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.
21.04.2022 приблизно о 21:30 годин до чергової частини Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення, про те, що за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено труп ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тілесними ушкодженнями.
Під час досудового розслідування 21.04.2022 було оглянуто приміщення квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 . Під час огляду приміщення вищевказаної квартири було виявлено та вилучено: скляну посудину зі слідами РБК (попільничку).
Під час досудового розслідування було встановлено, що зазначений злочин вчинив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та останньому 22.04.2022 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
21.04.2022 у порядку ст. 208 КПК України, був затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у якого під час затримання було вилучено: мобільний телефон Хуавей imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , спортивні штани сірого кольру, кофту помаранчевого кольору, кросівки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 .
Вилучені речі та предмети: скляна посудина зі слідами РБК (попільничку), спортивні штани сірого кольору, кофта помаранчевого кольору, кросівки чорного кольору, відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 115 КК України, їх арешт потрібен для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене є доказом злочину.
В клопотанні слідчого від 22.04.2022 та постанові слідчого про визнання речовими доказами від 22.04.2022 слідчим не зазначено жодного мотивування та обґрунтування, що мобільний телефон Хуавей imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 відповідає вимогам належності речових доказів, та має доказове значення у даному кримінальному провадженні, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Враховуючи принцип змагальності та диспозитивності відповідно до яких сторони є вільними у використанні своїх прав та на свій розсуд використовує свої права, при цьому суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх прав, тому з огляду на вказані обставини та вищезазначене мотивування клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173,174 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на предмет схожий на скляну посудину зі слідами РБК (попільничку), яку було вилучено 21.04.2022 під час огляду приміщення квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , спортивні штани сірого кольору, кофту помаранчевого кольору, кросівки чорного кольору, які належать ОСОБА_5 .
В задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді? ?під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя ОСОБА_1