Справа № 615/801/22
Провадження № 1-кс/615/150/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Валки Харківської області скаргу адвоката ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження №0000326,

за участю скаржника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

встановив:

12.08.2022 до Валківського районного суду Харківської області звернувся адвокат ОСОБА_3 зі скаргою в інтересах ДП «Жовтневе лісове господарство», в якій просить поновити строки для звернення до суду та скасувати постанову заступника начальника СВ Валківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 31.05.2019 про закриття кримінального провадження №0000326 від 12.05.2016.

В обґрунтування вимог зазначає, що за заявою працівників ДП «Жовтневе лісове господарство» в провадженні Валківського ВП ГУ НП в Харківській області перебувало кримінальне провадження №0000326 від 12.05.2016 щодо виявлення незаконної порубки дерев.

Із відповіді заступника керівника Богодухівської окружної прокуратури Харківської області №04-32-5182-1с від 30.07.2022, яке надійшло на адресу підприємства 10.08.2022, стало відомо, що провадження закрито, на підтвердження чого надано копію постанови слідчого про закриття кримінального провадження, яку вважає незаконною та необґрунтованою.

Наполягає, що в супереч вимогам ст.91 КПК України під час досудового розслідування не встановлено осіб, що вчинили кримінальне правопорушення, їх кількість, знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення, обставини розпорядження незаконно добутої деревини; причетність осіб, що вчинили дане кримінальне правопорушення до інших аналогічних правопорушень та завданих ними збитків.

За результатами досудового розслідування не здійснено виділення та направлення матеріалів кримінального провадження до ДП «Жовтневе лісове господарство» для притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за ст.64,65 КУпАП, що призвело до безкарного вчинення лісопорушення та ненастання відповідальності за його вчинення. Окрім того, не перевірено наявність підстав притягнення осіб, що вчинили дане кримінальне правопорушення до кримінальної відповідальності за ст.356,185 КК України.

Зауважив, що текст мотивувальної частини оскаржуваної постанови містить лише переказ допиту свідка посадової особи підприємства, який повідомляє про осіб, що можуть бути причетними до вчинення даного кримінального правопорушення, проте оцінка цих показань в сукупності з іншими доказами відповідно до ст.94 КПК України відсутня.

Мотивувальна частина постанови про закриття кримінального провадження не відповідає резолютивній, оскільки відсутність прямих доказів для притягнення конкретної особи до кримінальної відповідальності, на думку скаржника, не є тотожним поняттю відсутності складу кримінального правопорушення.

В порушення ст.94 КПК України постанова не містить висновку, який ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження у відповідності до Закону, не надано оцінки, як кожному зібраному доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, так і сукупності зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Звернув увагу, що матеріали кримінального провадження свідчать про те, що органом досудового розслідування зовсім не проводилися необхідні слідчі дії з метою з`ясування всіх обставин, на які посилається потерпілий.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав вимоги скарги, просив скасувати постанову слідчого про закриття кримінального провадження, посилаючись на викладені в скарзі обставини. Зазначив, що зміст постанови не відповідає положенням ст.110, 374 КПК України, що позбавляє підприємство в подальшому прийняти будь-які заходи з метою відшкодування завданої державі шкоди, як матеріальної, так і екологічній безпеці, зокрема, підприємство не визнано потерпілим, відсутнє обґрунтування, чому слідчий вважає вирубку незаконною, чому неможливо встановити винну особу.

Прокурор заперечив проти задоволення вимог скарги, просив відмовити в її задоволенні, оскільки слідчим дотримано норми КПК України.
Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши докази та надані матеріали кримінального провадження №0000326, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст.19 Конституції України).
Згідно ст.215 КПК України досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків - у формі дізнання в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (п.5 ч.1 ст.3 КПК України).
Слідчий відповідно до ст.40 КПК України несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій, перелік яких встановлено у ч.2 цієї статті.
Організовує досудове розслідування згідно вимог ст.39 КПК України керівник органу досудового розслідування, зокрема уповноважений визначати слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих; відсторонювати слідчого від проведення досудового розслідування; надавати слідчому письмові вказівки; вживати заходи щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим тощо.
Перелік підстав для закриття кримінального провадження передбачений ч.1 ст.284 КПК України.
Про закриття кримінального провадження слідчий, дізнавач, прокурор приймає постанову, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом (ч.4 ст.284 КПК України).
За змістом ч.3 ст.110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.
Постанова слідчого згідно ч.5 ст.110 КПК України складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
П.1-3 ч.1 ст.91 КПК України встановлює, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.
Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч.2 ст.91 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили (ст.94 КПК України).
Згідно ч.6 ст.284 КПК України копія постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору.
Постановою заступника начальника СВ Валківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 31.05.2019 кримінальне провадження №0000326 від 12.05.2016 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.
Зі змісту постанови слідчого, 12.05.2016 в лісосмузі поблизу с. Баранове Валківського району Харківської області виявлено незаконну порубку деревини породи «Дуб» в кількості 78 шт., яка була здійснена невстановленими особами.
29.07.2018 старшим слідчим СВ Валківського ВП ГУ НП в Харківській області призначено судово-екологічну експертизу.
25.10.2018 до СВ Валківського ВП ГУ НП в Харківської області надійшов висновок комплексної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №18205/18206 від 24.10.2018, відповідно до якої збитки нанесені в результаті незаконної порубки в лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» становить 154760,28 грн.
06.09.2018 ВРУ прийнято ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів», який вступив в законну силу з 01.01.2019. В документі визначений термін «істотна шкода», що прив`язується до матеріального критерію понад 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Згідно КК України в частині кваліфікації злочинів або порушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.
Як зазнає слідчий в постанові, при кваліфікації «істотної шкоди» потрібно виходити не з неоподатковуваного мінімуму в 17 грн., а із соціальної пільги, що станом на 01.01.2019 становить 960,5 грн. Таким чином, мінімально можливий поріг для притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності згідно ч.1 ст.246 КК України з 01.01.2019 складатиме понад 1 921 000 грн., в зв`язку з чим слідчий дійшов висновку про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.
Разом з тим, досліджені в судовому засіданні в межах скарги матеріали кримінального провадження №0000326 містять заяву працівників та самого ДП «Жовтневе лісове господарство» щодо вчинення кримінального правопорушення, яка зареєстрована в передбаченому законом порядку, що підтверджується відповідним витягом з ЄРДР.

12.05.2016 в лісосмузі поблизу с. Баранове Валківського району Харківської області виявлено незаконну порубку деревини породи «Дуб» в кількості 78 шт., яка була здійснена невстановленими особами. За даним фактом розпочато кримінальне провадження №0000326 від 12.05.2016, внесене до ЄРДР за ст.246 КК України.

Проте, оскаржувана постанова слідчого про закриття кримінального провадження не містить встановлених обставин щодо події кримінального правопорушення, що свідчить про порушення вимог п.1 ч.1 ст.91 КПК України.

Відповідно до висновку судової комплексної економічної та інженерно-екологічної експертизи №18205/18206 від 24.10.2018, в обсязі наданих на дослідження документів та в межах компетенції судового експерта, підтвердити арифметично розрахунок розміру завданої шкоди, внаслідок незаконної рубки дерев не надається за можливе.

Інших доказів, які б свідчили про проведення слідчих дій з метою з`ясування обставин, в тому числі на які посилається скаржник, матеріали кримінального провадження не містять.
За змістом постанови ВСУ №17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» вирішуючи питання про те, чи є шкода істотною, зокрема за ст.246 КК України, потрібно враховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання.
В п.9 постанови звернуто увагу на те, що кримінальна відповідальність за незаконну порубку лісу (ст. 246 КК) настає у випадках, коли остання здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників, у лісах, захисних та інших лісових насадженнях (якщо при цьому заподіяно істотну шкоду), або в заповідниках чи на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах. Зокрема, визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено. У справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст.246 КК, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за статтями 64-67 КпАП. Порубка дерев і чагарників на територіях, не віднесених до лісового фонду (ст. 4 Лісового кодексу України), не тягне відповідальності за ст. 246 КК. За наявності відповідних підстав такі дії можуть бути кваліфіковані як крадіжка, самоправство тощо. Заволодіння деревами, зрубаними та підготовленими до складування або вивезення, залежно від обставин справи слід кваліфікувати за відповідними частинами ст. 185 КК або іншими статтями, якими передбачено відповідальність за вчинення злочинів проти власності.
Слідчий суддя відзначає, що в порушення ст.94 КПК України постанова не містить висновку слідчого, який ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження у відповідності до Закону, не надано оцінки, як кожному зібраному доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, так і сукупності зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Заявлені скаржником підстави для скасування постанови про закриття кримінального провадження знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, що свідчить про порушення вимог кримінального процесу, які можливо усунути лише під час досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 задовольнити.

Постанову заступника начальника СВ Валківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 31.05.2019 про закриття кримінального провадження №0000326 від 12.05.2016 скасувати, а матеріали кримінального провадження повернути прокурору для організації досудового розслідування.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1