Справа № 197/722/22
Провадження № 1-і/177/56/22
У Х В А Л А
Іменем України
27.09.2022 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання прокурора Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000410, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2021 за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого,
адвоката ОСОБА_7 ,
В С Т А Н О В И Л А:
Генічеським районним судом Херсонської області здійснювався розгляд указаного кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Згідно з п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.03.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, строком на 30 діб, який продовжено неодноразово, востаннє Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб.
Відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження, воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі всіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.
Розпорядженням Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» від 06.03.2022 № 1/0/9-22, відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ. Зокрема, підсудність судових справ Генічеського районного суду Херсонської області визначено за Широківським районним судом Дніпропетровської області.
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 22.09.2022 задоволено подання Широківського районного суду Дніпропетровської області та направлено до Криворізького районного суду Дніпропетровської області клопотання прокурора Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000410, для здійснення судового розгляду.
Клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки, не має постійного працевлаштування, місця проживання, немає родини та утриманців. Строк тримання обвинуваченого під вартою спливає, у той же час, з об`єктивних причин, розгляд справи триває та не буде завершено до його спливу. Вищевказані обставини у своїй сукупності свідчить про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 . На даний час указані ризики не зменшилися та продовжують існувати, тому підстави для скасування або зміни застосованого запобіжного заходу на більш м`який, відсутні.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, наведених у ньому.
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Наміру впливати на потерпілого, свідків, переховуватися від суду чи вчиняти інші кримінальні правопорушення у нього немає, вважає ризики, що зазначені прокурором, надуманими та необґрунтованими. Наголошував на непричетності до інкримінованого йому злочину, відсутності належних та допустимих доказів його вини.
Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, указуючи на необґрунтованість ризиків.
Прокурор заперечував щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який та наполягав на продовженні строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.
Заслухавши учасників судового провадження, розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, дослідивши долучені до нього матеріали, колегія суддів дійшла до наступного висновку.
Установлено, що під час досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні, згідно з ухвалою слідчого судді Генічеського районного суду Херсонської області від 14.12.2021, до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався під час розгляду вказаного кримінального провадження, востаннє 29.07.2022 до 27.09.2022 включно.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Як передбачено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п.1-5 ч. 1 цієї статті.
При вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд своїм рішенням має забезпечити не лише його права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
За змістом ст. 199 КПК України, підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Вирішуючи клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 та можливості зміни такого запобіжного заходу на більш м`який, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні умисного злочину за ч. 1 ст. 115 КК України, який згідно зі ст. 12 КК України, відносяться до особливо тяжких та санкцією якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років.
Таким чином, під загрозою можливого покарання, а також, зважаючи на відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, законного, постійного джерела доходів, існує ризик ухилення обвинуваченого від суду, вчинення останнім інших кримінальних правопорушень.
Зокрема, про наявність такого ризику, як можливість переховуватися від суду засвідчує той факт, що ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, проживання, не має родини.
Крім того, встановлено, що перебуваючи серед суспільства, ОСОБА_5 вчиняє кримінальні правопорушення, а саме 26.12.2019 у рамках кримінального провадження № 0002020 від 04.12.2019, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. 06.03.2020 у рамках кримінального провадження № 0000175 від 13.02.2020, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 122 КК України. Обвинувальні акти спрямовані для розгляду Генічеським районним судом Херсонської області. Зазначені обставини підтверджують, що без застосовування запобіжного заходу ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Указані обставини встановлені, зокрема, в ухвалі слідчого судді Генічеського районного суду Херсонської області від 14.12.2021 про обрання запобіжного заходу, в ухвалі судді Широківського районного суду Дніпропетровської області від 29.07.2022 про продовження запобіжного заходу та які колегія суддів враховує під час розгляду зазначеного клопотання з огляду на те, що матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115 КК України до Криворізького районного суду Дніпропетровської області не надходили.
Колегія суддів також враховує практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, у справах «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 та «Волосюк проти України» від 12.03.2013, ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім того, колегія суддів звертає увагу на існуючу обстановку в Україні, зокрема, що в України введено воєнний стан, який триває.
Також, у ряді регіонів України тривають бойові дії, на день розгляду вказаного клопотання ситуація в Україні є напруженою, військова агресія проти України суттєво обмежує можливість виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях (у тому числі в Херсонській області), зокрема контролю за дотриманням умов домашнього арешту, та погіршує криміногенну обстановку.
Вказане підвищує як ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, такі і ризик можливого ухилення від явки до суду обвинуваченого у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що перешкоджатиме розгляду справи в розумний строк та виконання завдань, визначених ст. 2 КПК України.
З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, а в певній мірі, враховуючи існуючу ситуацію в країні, зумовлену воєнним станом, навіть збільшилися, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, суд дійшов висновку, що застосований до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого йому злочину, а також його особі, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу, тому вважає виправданою необхідність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою ще на 60 днів, оскільки, на переконання колегії суддів, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, не зможе в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.
Відповідно, з вище вказаних підстав, не підлягає задоволенню клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.
Оскільки матеріали провадження свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, який спричинив загибель людини, колегія суддів, згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначає розмір застави у вказаному кримінальному провадженні.
З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 177, 180, 183, 199, 331, 392 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000410, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2021 за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000410 від 11.10.2021 за ч. 1 ст. 115 КК України, на 60 (шістдесят) днів, тобто до 25.11.2022 включно.
Копію ухвали направити прокурору, захиснику, ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» безпосередньо та для вручення обвинуваченому.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3