Справа № 201/5670/22
Провадження № 1-кс/201/1969/2022

18 серпня 2022 року м. Дніпро
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з вищою освітою, розлученого, маючого на утриманні дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не засудженого, директора ТОВ «Ака-консалт», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
В судовому засіданні приймали участь:
- підозрюваний ОСОБА_5
- захисники ОСОБА_7 , ОСОБА_8
Короткий виклад клопотання.
Про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 повідомлено 27.06.2022 р.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 04.07.2022 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії до 01.09.2022 року з правом внесення застави в сумі 198 480,00 грн та покладанням обов`язків, у разі її внесення.
Ухвалою колегії суддів апеляційного суду від 02.08.2022 року вищевказану ухвалу скасовано, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії до 27.08.2022 року з правом внесення застави в сумі 198 480,00 грн та покладанням обов`язків, у разі її внесення.
Після внесення застави 06.07.2022 року ОСОБА_5 звільнено із слідчого ізолятору та повідомлено про відповідальність за невиконання покладених на нього обов`язків, у т.ч. щодо утримання від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 щодо обставин, які розслідуються в даному кримінальному провадженні.
Однак, ОСОБА_5 покладені на нього обов`язки не виконав, що виразилось в тому, що він просив потерпілого ОСОБА_14 , з яким зустрівся 08.07.2022 року, змінити показання та попросив у нього всі первинні бухгалтерські документи ТОВ «Українка» за 2018-2019 роки.
Тому слідчим подане клопотання про звернення застави в дохід держави і клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на обґрунтовану підозру та ризики, передбачені п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Під час розгляду клопотання прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив клопотання задовольнити.
Прокурор також усно доповнив клопотання і просив застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в сумі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідає розміру завданого збитку.
Захисники зазначили про необґрунтованість підозри та на відсутність ризиків, заявлених слідчим. Повідомили, що ОСОБА_5 не зустрічався зі ОСОБА_14 . Просили у задоволенні клопотання відмовити.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що він не зустрічався зі ОСОБА_14 .
Встановлені слідчим суддею обставини.
Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до наступних висновків.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , працюючи на підставі рішення учасників СТОВ «УКРАЇНКА» від 16.05.2018 на посаді директора СТОВ «УКРАЇНКА», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , відповідно до статуту СТОВ «УКРАЇНКА» будучі уповноваженим здійснювати оперативне керівництво поточною діяльністю товариства, укладати та підписувати від імені товариства господарські та інші договори, виступати розпорядником коштів та майна, видавати довіреності на право вчинення дій від імені товариства, приймати на роботу та звільняти працівників товариства, застосовувати щодо них заохочення та стягнення, тобто виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, вчинив корупційний злочин проти власності та при наступних обставинах.
Так, у невстановлені досудовим розслідуванням місці, дату та час у ОСОБА_5 , який будучи службовою особою юридичної особи приватного права, виконуючи відповідно до Статуту СТОВ «Українка», організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, виник злочинний умисел на привласнення та розтрату майна підприємства, шляхом зловживання службовим становищем, в особливо великому розмірі.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, директор СТОВ «Українка» ОСОБА_5 у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлені дату та час, але не пізніше 20.09.2019, зловживаючи службовим становищем, діючи з корисливим мотивом, з метою погашення особистої заборгованості перед ОСОБА_13 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, незаконно, без будь-яких правових підстав, передав у фактичну власність ОСОБА_13 майно, належне СТОВ «Українка», а саме - колісні транспортні засоби: трактор колісний «К-701-1» 1983 р.в., державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , вартість якого становить 132855,00 гривень та комбайн зернозбиральний «JOHN DEERE» 1995 р.в., державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , вартість якого становить 588547,65 гривень, спричинивши СТОВ «Українка» майнову шкоду у розмірі 721 402,65 грн.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, директор СТОВ «Українка» ОСОБА_5 , у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлені дату та час, але не пізніше 20.09.2019 з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, підшукав невстановлених осіб, яких не проінформував про свій злочинний намір, та реалізуючи свій злочинний умисел на привласнення майна товариства, зловживаючи службовим становищем, надав незаконну вказівку щодо демонтажу конструкцій з чорного металу, які являлись складовими будівлі складу товарного зерна та складу продуктів, що розташовані за адресою: Дніпропетровська обл., Криничанський р-н, с/рада Українська, автодорога Дніпропетровськ-Золотоноша 265 км., загальною площею 989,9 кв. м., гаражу для вантажних автомобілів, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 148,7 кв. м., гаражу для легкових автомобілів, що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею 75,4 кв.м., навісу для комбайнів що розташований за адресою: Дніпропетровська обл., Криничанський р-н, с/рада Українська, автодорога Дніпропетровськ-Золотоноша 258 км., загальною площею 735,5 кв.м. Загальна вага чорного металу склала 186 870,79 кг, вартість якого складала 822231,48 гривень. Доводячи свій злочинний умисел до кінця, ОСОБА_5 у встановленому законом порядку лом чорного металу по балансам підприємства не облікував, привласнивши його на власну користь, спричинивши СТОВ «Українка» майнову шкоду у розмірі 822231,48 гривень.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, директор СТОВ «Українка» ОСОБА_5 , у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлені дату та час, але не пізніше 20.09.2019 з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зловживаючи своїм службовим становищем, незаконно передав невстановленим особам, тим самим розтратив, належну на праві власності СТОВ «Українка» пшеницю вагою 131 580 кг класу «3», вартість якої відповідно складає 571484,84 гривень спричинивши СТОВ «Українка» майнову шкоду у зазначеному розмірі.
В результаті вказаних злочинних дій, ОСОБА_5 , які виразились у привласненні та розтраті майна підприємства, шляхом зловживання службовим становищем, СТОВ «Українка» спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 2115118,97 гривень, що у 2 202 рази перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, та є особливо великим розміром.
27.06.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за кваліфікуючими ознаками: розтрата та привласнення майна підприємства в особливо великому розмірі шляхом зловживання своїм службовим становищем.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 04.07.2022 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії до 01.09.2022 року з правом внесення застави в сумі 198 480,00 грн та покладанням обов`язків, у разі її внесення.
Ухвалою колегії суддів апеляційного суду від 02.08.2022 року вищевказану ухвалу скасовано, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії до 27.08.2022 року з правом внесення застави в сумі 198 480,00 грн та покладанням обов`язків, у разі її внесення.
Після внесення застави 06.07.2022 року ОСОБА_5 звільнено із слідчого ізолятору та повідомлено про відповідальність за невиконання покладених на нього обов`язків, у т.ч. щодо утримання від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 щодо обставин, які розслідуються в даному кримінальному провадженні.
В ході розслідування даного провадження було допитано в якості потерпілого ОСОБА_14 , який надав покази з приводу того, що із 23.02.2021 року ОСОБА_14 є керівником ТОВ «УКРАЇНКА».
ОСОБА_14 відповів категоричною відмовою на це прохання. Далі ОСОБА_5 попросив його у такому випадку не з`являтися до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська та не надавати показання проти нього по кримінальному провадженню за фактом заволодіння ним майном, на що ОСОБА_14 також відповів негативно.
Після цього ОСОБА_5 попросив передати його вимоги власниці ТОВ «УКРАЇНКА» ОСОБА_9 та сказав, що краще буде, якщо вони всі його почуємоють. При цьому ОСОБА_5 став погрожувати ОСОБА_14 фізичною розправою та сказав, що знає, на яких автомобілях вони всі пересуваються, та адреси проживання. Далі ОСОБА_5 сів до автомобіля «Шкода» та поїхав.
Щодо обґрунтованої підозри.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_5 є підтвердженою.
При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.
Щодо існування ризиків.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
На обґрунтування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії застосованого запобіжного заходу, слідчим зазначено, що у слідства є необхідність проведення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій.
Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість ризику переховування.
Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від свідків, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст.23, ст.224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4ст. 95 КПК).
Тим більше, що за фактом схиляння ОСОБА_5 до зміни показів потерпілим ОСОБА_14 за заявою останнього внесено відомості до ЄРДР за ст. 386 КК України.
Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що посилання сторони обвинувачення на існування ризику, передбаченого п. 5) ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа є необґрунтованим, так як в контексті його обґрунтування стороною обвинувачення не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Слідчий суддя бере до уваги, характеризуючі дані підозрюваного, а саме те, що підозрюваний має постійне місце реєстрації і проживання, постійне місце роботи, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не засудженого.
Обставин, які б свідчили про неможливість застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в судовому засіданні встановлено не було.
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, враховуючи те, що підозрюваний під час ймовірного вчинення кримінального правопорушення перебував на посаді директора ТОВ «Українка», що кримінальним правопорушенням спричинено СТОВ «Українка» матеріальну шкоду на загальну суму 2115118,97 грн., а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.
Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.
Щодо строку дії запобіжного заходу.
У відповідності до ст. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
В подальшому згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з ч. 3 ст. 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою.
Тому, оскільки строк досудового розслідування має бути закінченим до 27.08.2022 року, а тому саме до цього строку в межах 60 днів слідчий суддя може обрати запобіжний захід, тобто до 27.08.2022 року включно.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні даного питання суд приймає до уваги практику ЄСПЛ, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та ст. 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Враховуючи, що до ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні вже обирався альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, проте, після її сплати був порушений останнім, сплачена застава звернута в дохід держави, то у відповідності до п. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194, 196-197, 205, 369-372, 392-393 КПК України -

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 серпня 2022 року включно без визначення розміру застави.
ОСОБА_5 взяти під варту в залі суду негайно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1