У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сарни, Рівненської обл., громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2

у кримінальному провадженні №0002371 від 16.10.2022 за ч.1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .

Обґрунтовує своє клопотання тим, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002371, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 13.10.2022, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його співмешканка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її знайома ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зустрілися разом в м. Києві біля входу до станції метро «Політехнічний інститут». Дані особи під час спільного проводження часу, вживали спиртні напої. В ході чого, ОСОБА_5 , неодноразово висловлювала в бік ОСОБА_7 своє незадоволення ним, а також принижувала його словесно в присутності ОСОБА_8 .

В подальшому, близько 22 год. 00 хв., ОСОБА_5 запропонувала продовжити вживання спиртних напоїв за адресою їх з ОСОБА_7 проживання, а саме: АДРЕСА_2 .

Вищевказані особи знаходились за даною адресою в період часу з 13.10.2022 року по 16.10.2022 року. Весь цей час ОСОБА_5 та ОСОБА_8 постійно перебували в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , а ОСОБА_7 періодично виходив на вулицю щоб придбати алкогольні напої для спільного вживання. Весь цей час загострювалась напруга у спілкуванні між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , у зв`язку з постійними словесними висловлюваннями ОСОБА_5 в бік останнього, які принижували його честь та гідність.

Під час вживання алкогольних напоїв 16.10.2022 року близько 13:00 год. між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 висловлювала образи та незадоволення в бік ОСОБА_7 . В подальшому, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які сиділи на дивані, різко встали з нього, та підійшли один до одного і встали навпроти обличчями. У цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_7 .

Так, реалізуючи свій злочинний умисел на позбавлення життя ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, стала навпроти ОСОБА_7 , схопила правою рукою з журнального столу ніж з пластиковим руків`ям бузкового кольору, та тримаючи його у правій руці, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечних характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою протиправного заподіяння смерті потерпілому, нанесла вказаним ножом один удар зверху вниз в область серця ОСОБА_7 в результаті чого, останній помер на місці.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №010-5190 від 17.10.2022 смерть ОСОБА_7 настала ІНФОРМАЦІЯ_4 від нападу з використанням гострого предмету.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями які виразилися у вчиненні умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчинила кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.115 КК України.

17.10.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин, який відповідно до ч.1 ст.115 КК України, карається позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцять років.

Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрювана ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку; вчиняти інше кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтвердужуться тим, що підозрювана вчинила особливо тяжкий злочин, тому існує реальний ризик, що вона змінить місце свого проживання не повідомивши про це слідчі підрозділи, що ускладнить проведення досудового розслідування.

Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та її належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрювана та захисник заперечували проти задоволення клопотання. Вважають, що підозра є необгрунтованою, прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України. Просили обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю що прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно п.5 ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

17.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від слідства та суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, що оцінено в сукупності із даними про особу підозрюваної; можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності.

Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, та вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із встановленням обґрунтованої підозри, суспільної небезпечності інкримінованого злочину, доведеністю існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, особи підозрюваної та конкретних обставин правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 контроль за поведінкою підозрюваної шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.

Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, оскільки злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_5 спричинив загибель людини, слідчий суддя приходить до висновку про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 16 жовтня 2022 року, до 13 грудня 2022 включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1