Справа № 367/6477/20
Провадження по справі № 1-кп/367/44/2022
У Х В А Л А
16 червня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі: секретаря ОСОБА_4 ,

прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду кримінальне провадження, внесене 08.07.2020 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001789, по обвинуваченню

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, працюючого за трудовою угодою пекарем в «Сімейній пекарні», проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз 12.01.2018 р. Ірпінським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 189 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненого від відбування покарання на підставі ст.. 75 КК України з іспитовим строком 3 роки,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Світлодарськ Дебальцівського району Донецької області, громадянина України, маючого професійно-технічну освіту, не одруженого, не працюючого, не офіційно проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого, останній раз 06.06.2018 р. Артемівським міськрайонним судом Донецької області за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого умовно-достроково 06.08.2019 р. з не відбутою частиною покарання 8 місяців,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 289 КК України,

в с т а н о в и в:

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинувачених, оскільки такий строк спливає, а ризики, які були враховані під час обрання такого запобіжного заходу, не відпали. Прокурор ОСОБА_6 підтримала заявлені клопотання.

Захисники заперечували проти клопотання прокурора, оскільки прокурором не надано доказів наявності ризиків, на які вона посилалась у своєму клопотанні, вказували на бажання обвинувачених брати участь у захисті країни від збройної агресії, просили змінити запобіжний захід обвинуваченим на більш м?який, в тому числі на особисте зобов?язання.

Обвинувачені підтримали думки та клопотання своїх захисників.

Потерпілий в судове засідання не з?явився.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні встановлено, що відносно обвинуваченого ОСОБА_9 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає 19.06.2022 р., а суд не в змозі призначити наступне судове засідання до цієї дати.

ОСОБА_9 обвинувачується в тому, що вчинив інкриміновані йому діяння, перебуваючи на іспитовому строці, встановленому вирком суду.

Також він обвинувачується у скоєнні замаху на злочин, який він не закінчив з незалежних від нього причин.

Отже, існує ризик того, що він, перебуваючи на волі, зможе вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити незакінчений ним злочин.

Крім того, він обвинувачується у скоєнні насильницького корисливого злочину, що вказує на наявність ризику протиправного впливу на потерпілого і свідків в даному провадженні в разі перебування його на волі.

Наявність таких ризиків надає підстави суду продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою. Інший, більш м`який запобіжний захід, не забезпечить запобіганню вказаних ризиків. Вказані вище ризики не зникли і не зменшились з часом, саме завдяки перебуванню обвинуваченого під вартою вони не змогли фактично реалізуватись.

Бажання обвинуваченого захищати країну від збройної агресії не спростовують наявність вказаних вище ризиків і не зменшують їх.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146 - 147, 152 - 156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258 - 262, 305 - 321, 330, 335 - 337, 401 - 414, 426 - 433, 436, 437 - 442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

До суду не надходило клопотання прокурора про скасування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

До того ж, він не підпадає під дію зазначеної вище норми, оскільки обвинувачується у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

У зв?язку з цим суд не знаходить підстав для зміни запобіжного заходу на інший, більш м?який, оскільки такий запобіжний захід не зможе нівелювати зазначені вище ризики.

Суд не приймає до уваги посилання захисника на те, що ОСОБА_9 одружений, тому що суду не надано доказів такої обставини.

В судовому засіданні також встановлено, що відносно обвинуваченого ОСОБА_10 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає 19.06.2022р., а суд не в змозі призначити наступне судове засідання до цієї дати.

ОСОБА_10 раніше вже вчиняв злочини, за що його було засуджено, і знову обвинувачується у вчиненні умисних корисливих злочинів, в той час як мав непогашені судимості за корисливі злочини.

Також він обвинувачується у скоєнні замаху на злочин, який він не закінчив з незалежних від нього причин.

Отже, існує ризик того, що він, перебуваючи на волі, зможе вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити незакінчений ним злочин.

Крім того, він обвинувачується у скоєнні насильницького корисливого злочину, що вказує на наявність ризику протиправного впливу на потерпілого і свідків в даному провадження в разі перебування його на волі.

Суд також враховує, що обвинувачений не має зареєстрованого місця проживання в Київській області та на підконтрольній Україні території, у нього відсутні міцні соціальні зв?язки, постійна робота, що вказує на наявність ризику переховування його від суду та неможливість прибувати до суду через відсутність постійного доходу.

Наявність таких ризиків надає підстави суду продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою. Інший, більш м`який запобіжний захід, в тому числі домашній арешт, не забезпечить запобіганню вказаних ризиків. Вказані вище ризики не зникли і не зменшились з часом, саме завдяки перебуванню обвинуваченого під вартою вони не змогли фактично реалізуватись.

Бажання обвинуваченого захищати країну від збройної агресії не спростовують наявність вказаних вище ризиків і не зменшують їх.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146 - 147, 152 - 156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258 - 262, 305 - 321, 330, 335 - 337, 401 - 414, 426 - 433, 436, 437 - 442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

До суду не надходило клопотання прокурора про скасування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

До того ж, він не підпадає під дію зазначеної вище норми, оскільки обвинувачується у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

У зв?язку з цим суд не знаходить підстав для зміни запобіжного заходу на особисте зобов?язання, оскільки такий запобіжний захід не зможе нівелювати зазначені вище ризики.

Щодо тривалого перебування обвинувачених під вартою, то суд враховує, що відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини «Харченко проти України» питання про те, чи є тривалим тримання під вартою обґрунтованим, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (див., серед інших джерел, рішення у справі "Лабіта проти Італії" (980_009) (Labita V. Italy), [GC], N 26772/95, п. 153, ECHR 2000-IV).

Тримання під вартою обвинувачених суд вважає виправданим, оскільки цього вимагають реальні вимоги публічного інтересу, що направлені на недоторканість майна, здоров?я та життя людини, можуть викликати певну реакцію суспільства і соціальні наслідки.

Тому, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, реальні вимоги публічного інтересу переважують право поваги до особистої свободи обвинувачених.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання прокурора.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити на 60 днів.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити на 60 днів.

Відмовити у задоволенні клопотань захисників про зміну виду запобіжного заходу.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою діє з 16.06.2022 р. по 15.08.2022 р. включно.

Повний текст ухвали буде виготовлено протягом 5 днів та проголошено о 13-55 год 20.06.2022 р.

На ухвалу може бути подано апеляцію до Київського апеляційного суду протягом п?яти днів з дня проголошення ухвали, а обвинуваченими з дня отримання її копії.

С у д д і :

ОСОБА_2 ОСОБА_11