Справа № 750/4171/22
Провадження № 1-кс/750/1363/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2022 року м. Чернігів
Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання старшого слідчого СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003676 від 27.07.2022 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Семенівка, Чернігівської області, громадянина України, одруженого, неповнолітніх утриманців не маючого, з середньо-спеціальною освітою, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

який підзрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

в с т а н о в и л а:
Старший слідчий СВ Чернігіського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Чернігівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, у зв`язку з чим наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити, з наведених у ньому підстав. Просила не визначати розмір застави, вважаючи, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , безпосередньо створює загрозу життю та здоров`ю інших осіб. Строк тримання під вартою просила застосувати в межах строку досудового розслідування до 28.09.2022. Проти задоволення усного клопотання сторони захисту про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту просила відмовити, посилаючись на те, що підозрюваний відмовляються надавати покази, тобто не сприяє слідству.

Слідчий своє клопотання підтримала, просила його задовольнити. В задоволенні клопотання сторони захисту відмовити.

Підозрюваний та його захисник з клопотанням слідчого не погодились, вважали можливим застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, про що захисником було заявлено усне клопотання.

Захисник посилався на те, що всі ризики, зазначені прокурором у клопотанні, є лише припущеннями. Свідками в даному випадку є працівники поліції, тому не зрозуміло яким чином підозрюваний буде чинити на них тиск. Наполягав на тому, що визначення розміру застави в даному випадку є обов`язковим. Вказав, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, одружений, має позитивну характеристику за місцем проживання. Просив визначити розмір застави в 30 прожиткових мінімумів. Зауважив, що ненадання показів це право підозрюваного.

Заслухавши доводи прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

Слідчим відділом Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003676 від 27.07.2022, розпочатому за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

27.07.2022 ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України (час фактичного затримання о «09» год. «55» хв. 27.07.2022).

28.07.2022 ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно ч.1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 ч.2 ст.183КПК України).

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

В рішеннях Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають достатніми, щоб виправдати подальше висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що будь-яка стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального провадження.

У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

З матеріалів кримінального провадження і доводів прокурора в судовому засіданні вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

При обранні виду запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги серйозний характер загрози для суспільного порядку вчинених протиправних діянь, предметом яких були наркотичні речовини, враховує вікпідозрюваного, його матеріальний та сімейний стан.

Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Приймається до уваги також відсутність постійного місця роботи та постійного джерела доходу у підозрюваного, тому останній, перебуваючи на свободі, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, у тому числі пов`язаного з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин, з метою отримання грошових коштів. Також, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки під час досудового розслідування залишається не встановленим джерело походження психотропних речовин.

Слідчий суддя вважає, що у разі застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо запобігти наведеним у клопотанні ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.

Слідчим суддею розглянута можливість застосування не лише такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, а і всіх інших, більш м`яких, визначених ст. 176 КПК України, з врахуванням позицій, як сторони обвинувачення, так і захисту. Аналіз матеріалів, наданих у судовому засіданні учасниками справи, доводить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, про застосування якого клопотали захисник і підозрюваний, не забезпечить на даний час належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможе запобігти вказаним ризикам.

Надана стороною захисту характеристика підозрюваного з місця проживання несвідчить про наявність у останнього стійких соціальних зв`язків. Крім того, дана характеристика не містить прізвища голови ОСББ та відповідної печатки об`єднання. Підозрюваний вказав, що мешкає у квартирі, яка належить батьку дружини. Разом з тим, стороною захисту не додано доказів щодо складу осіб, які фактично проживають за цією адресою та їх згоду щодо обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем їх мешкання.

У зв`язку з викладеним, клопотання слідчого є доведеним і його слід задовольнити. В задоволенні клопотання захисника належить відмовити.

Разом з тим, слідчий суддя погоджується із доводами сторони захисту про те, що в даному випадку необхідно визначати розмір застави. З урахуванням конкретних обставин інкримінованого підозрюваному злочину, його особи, майнового та сімейного стану, заставу слід визначити в розмірі 130 000 грн., що становить 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 183, 193-196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и л а:
В задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 09 год. 55 хв. 27 липня 2022 року.

Строк закінчення дії ухвали 25 вересня 2022 року.

Визначити розмір застави в сумі 130 000 (сто тридцять тисяч) грн.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, підозрюваним застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 02 серпня 2022 року о 08 год 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1