Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/768/22

Номер провадження: 1-кс/511/712/22

15.08.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
У серпні 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, згідно якого ОСОБА_3 просить скасувати арешт на автомобіль «Mercedes-Benz», білого кольору, державний номер: НОМЕР_1 , зареєстрований за ОСОБА_5 , який був накладений ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 03 травня 2022 року по справі №511/768/22.

ОСОБА_3 в обгрунтування вказаного клопотання зазначив, що 03 травня 2022 року слідчим суддею Роздільнянського районного суду Одеської області було накладено арешт на вищевказаний транспортний засіб.

Однак, наразі слідчим експертизи відносно автомобіля не призначались, на автомобілі відсутні будь-які сліди, які необхідно зберегти як речові докази по кримінальному провадженню, санкція статті не передбачає конфіскації майна, повідомлення про підозру не складалось та не вручалось.

ОСОБА_3 вважає, що наразі відсутні підстави для накладення арешту на вищевказане майно.

Позиція учасників.
ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 надіслала до канцелярії суду заяву, згідно якої просила відмовити в задоволенні клопотання, оскільки вказаний автомобіль має значення речового доказу та в подальшому може бути використаний як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час досудового розслідування.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 заперечував проти задоволення вказаного клопотання, оскільки вищевказаний транспортний засіб є речовим доказом та наразі триває досудове розслідування. Окрім того, по вказаним матеріалам планується проведення експертних досліджень.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000166 від 30 квітня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 246 КК України.
По вказаним матеріалам, 03 травня 2022 року Роздільнянським районним судом Одеської області за результатами розгляду клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області було постановлено ухвалу, відповідно до якої накладено арешт на спеціалізований вантажний фургон марки «Mercedes-Benz», білого кольору, державний номер: НОМЕР_1 , який зареєстрований за ОСОБА_5 та перебуває у користуванні у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , всередині якого знаходяться біля 10 кубометрів колод сиро ростучої деревини, зовні схожої на деревину породи дуб, з метою їх збереження в якості речового доказу та проведення в подальшому судових експертиз.

Відповідно до відомостей з автоматизованої системи документообігу суду, вказана ухвала суду набрала законної сили 10 травня 2022 року.

Положення частини першої статті 174 КПК України визначають, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до частини 1 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Пункт сьомий частини другої статті 131 КПК України визначає, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 01 лютого 2021 року (справа № 127/21463/19) зазначив, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства.

Відповідно до положень статті першої Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Обтяження відповідного майна арештом становить втручання держави у право на мирне володіння майном у значенні другого речення першого пункту статті 1 Першого протоколу. Таке втручання має відбуватись із чітким, послідовним дотриманням вимог національного закону та забезпеченням гарантій захисту основоположних прав особи, має бути законним та пропорційним.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним, п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом ведення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр» проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року по справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

При дослідженні матеріалів кримінального провадження, встановлено, що арешт на майно накладений у відповідності до норм діючого кримінально процесуального законодавства України, тобто дане позбавлення права відбулось на умовах, передбачених законом, що узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Окрім того, слідчий суддя зазначає, що згідно пункту першого частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що ОСОБА_3 не доведено, що наразі в подальшому накладенні арешту на вищевказане майно відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 167, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, а саме: автомобілю «Mercedes-Benz», білого кольору, державний номер: НОМЕР_1 , що зареєстрований за ОСОБА_5 , який був накладений ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 03 травня 2022 року по справі №511/768/22..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1