печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,
В С Т А Н О В И В :

У грудні 2020 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року у кримінальному провадженні № 0007327 від 31.07.2018 року.

З матеріалів клопотання вбачається, що у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0007327 від 31.07.2018 року, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року у провадженні № 757/50699/19-к, накладено арешт, зокрема, на житловий будинок, літ.Я3-2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 221, загальна площа (кв.м): 234.4, житлова площа (кв.м): 74.8, Запорізька обл., Запорізький р., с. Канівське, вулиця Дніпрова, будинок 25г.

У судове засідання особа, яка подала клопотання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду адвокат подала клопотання про розгляд справи у її відсутність. На вимогах клопотання наполягала, просила задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Через канцелярію суду прокурор ОСОБА_5 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечував.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007327 від 31.07.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року у провадженні № 757/50699/19-к, накладено арешт, зокрема, на житловий будинок, літ.Я3-2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 221, загальна площа (кв.м): 234.4, житлова площа (кв.м): 74.8, Запорізька обл., Запорізький р., с. Канівське, вулиця Дніпрова, будинок 25г.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

З матеріалів долучених в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна вбачається, що ОСОБА_4 , майно якого арештовано, не є підозрюваним, обвинуваченим або іншою особою, яка несе цивільну відповідальність за шкоду кримінальним правопорушенням, не є особою до якої може бути застосовано захід кримінально процесуального характеру у вигляді конфіскації майна.

Разом з тим, ОСОБА_4 є законним набувачем арештованого житлового будинку, що підтверджується договором купівлі-продажу від 19.08.2010 року, таким чином нерухоме майно, набуто на праві власності ОСОБА_4 задовго до настання подій 2016-2018 років, що є предметом дослідження щодо ТОВ «Будівельний холдинг «Шевченівський».

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Враховуючи викладене, стороною кримінального провадження, за клопотанням якої накладено арешт не доведено підстав для продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для скасування накладеного арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року у провадженні № 757/50699/19-к у кримінальному провадженні № 0007327 від 31.07.2018 на майно, а саме: житловий будинок, літ.Я3-2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 221, загальна площа (кв.м): 234.4, житлова площа (кв.м): 74.8, Запорізька обл., Запорізький р., с. Канівське, вулиця Дніпрова, будинок 25г.

Ухвала не може бути оскарженою та підлягає безумовному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1