Справа № 760/9440/22 Головуючий в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/3360/2022 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ст.422 КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року. Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,
за участю

заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказане рішення обґрунтоване тим, що заявник посилається на обставини, пов`язані з розглядом слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 справи №757/58657/19-к. Однак, посилання на неправомірні дії, незгода з процесуальним рішенням судді чи суддів при розгляді справи самі по собі не можуть бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР у порядку ст.214 КПК України. З огляду на вказані обставини, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_6 подано апеляційну скаргу, в якій він просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, скасувати вказане судове рішення та постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд скарги в суді першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді була винесена за його відсутності. Копію ухвали заявник отримав 16 серпня 2022 року, тому апеляційна скарга була подана до канцелярії Київського апеляційного суду 17 серпня 2022 року.

На думку апелянта, під час розгляду судової справи слідчий суддя допустив низку порушень норм матеріального та процесуального права, які дають підстави для скасування ухвали. Заявник зазначає, що слідчий суддя при розгляді скарги не досліджував матеріали звернення до керівника ГПД НАБУ, не з`ясував всі обставини провадження та виніс рішення виключно на припущеннях, що є недопустимим. Крім того, слідчий суддя не викликав в судове засідання заявника, а також суб`єкта оскарження.

Зважаючи на вищевказане, на думку апелянта, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи ОСОБА_6 на підтримку поданої апеляційної скарги, вивчивши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Положення ч.3 ст.307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17 червня 2020 року, визнано таким, що не відповідає Конституції України(є неконституційним), а, відтак, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення може бути оскаржена в апеляційному порядку.
За таких обставин ОСОБА_6 має право на оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, і його апеляційна скарга підлягає розгляду

Відповідно до п.3 ч.2, ч.3 ст.395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такою особою обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно вимог ч.1 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_6 був обізнаний про дату і час розгляду скарги і скористався своїм правом не бути присутнім при розгляді скарги та подав до суду 10 серпня 2022 року клопотання про розгляд справи без його участі. Відповідно до журналу судового засідання оскаржувану ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було проголошено 10 серпня 2022 року, а отже з цього дня належить обраховувати строк на її апеляційне оскарження.

Проте, оскаржувана ухвала слідчого судді була направлена ОСОБА_6 16серпня 2022 року, тобто вже після закінчення строку на апеляційне оскарження. Апеляційна скарга прокурором була подана до суду апеляційної інстанції 18 серпня 2022 року.

Враховуючи те, що з мотивами прийняття оскаржуваного судового рішення ОСОБА_6 ознайомився вже після закінчення строку на його оскарження та після цього в найкоротший термін реалізував своє право на подання апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що в даному випадку слід погодитися з доводами заявника щодо пропущення ним строку оскарження судового рішення з поважної причини, а тому його клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

На думку колегії суддів, зазначених вимог закону слідчим суддею при постановленні оскаржуваної ухвали було дотримано в повному обсязі.

З матеріалів провадження вбачається, що 15 липня 2022 року ОСОБА_6 подано до ГПД НАБУ заяву за вих. №4759/15, в якій він просив внести до ЄРДР відомості про начебто вчинення слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 при постановленні ухвали від 05 липня 2021 року у справі №757/58657/19-к кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.2 ст.256, ч.1 ст.396, ч.1 ст.111, ст.170, ч.2 ст.15 ч.5 ст.27 КК України.
Оскільки станом на 23 липня 2022 року відповіді щодо даної заяви ОСОБА_6 не отримував, він звернувся зі скаргою на бездіяльність керівника ГПД НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва.
У відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені в тому числі бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише ті, що містять відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.
Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до ч.4ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Разом з тим зміст ч.1ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.
Колегія суддів приходить до висновку, що аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4ст. 214 КПК України).
Заява ОСОБА_6 , крім незгоди із судовим рішенням у справі №757/58657/19-к, не містить жодних даних про вчинення слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 таких кримінальних правопорушень, як службове підроблення, сприяння учасникам злочинних організацій та укриття їх злочинної діяльності, державна зрада, перешкоджання законній діяльності громадських організацій, що в свою чергу дозволяє зробити висновок про відсутність правових підстав для виконання обов`язку вчинити певні дії щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень ст. 214 КПК України.
З огляду на це, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про те, що в заяві наведені достатні дані з посиланням на конкретні обставини, які свідчать про наявність в діях судді ОСОБА_7 низки кримінальних правопорушень. Крім того, всупереч твердженням заявника, слідчий суддя не вирішував питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, тобто не надавав оцінку обґрунтованості заяви та не досліджував докази, а лише вивчив її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальне правопорушення, які, в свою чергу, і підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Що стосується тверджень ОСОБА_6 в апеляційній скарзі, що слідчий суддя належним чином не повідомив заявника про час, дату та місце судового розгляду скарги, не викликав у судове засідання керівника ГПД НАБУ ОСОБА_8 , не витребував і не дослідив матеріали за його особистим зверненням до керівника ГПД НАБУ, то слід зазначити наступне.
Згідно з ч.3ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Як вбачається з матеріалів судового провадження, про розгляд скарги ОСОБА_6 на бездіяльність керівника ГПД НАБУ були повідомлені заявник та Національне антикорупційне бюро України (а.п. 12, 13).
Разом з тим, 10 серпня 2022 року о 00 год. 41 хв. від ОСОБА_6 на електронну пошту суду надійшло клопотання, в якому він, з посиланням на неможливість приймати участь в судовому засіданні, просив проводити судовий розгляд за його відсутності, задовольнити скаргу, а паперову копію ухвали направити на його поштову адресу (а.п. 14-15).
Щодо розгляду слідчим суддею скарги ОСОБА_6 за наявності клопотання представника НАБУ ОСОБА_9 про перенесення розгляду справи у зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами судового провадження, то це, з огляду на строки розгляду даної категорії скарг, не є істотним порушенням вимог КПК. Адже у відповідності ч.3 ст.306 КПК відсутність суб`єкта оскарження не є перешкодою для розгляду скарги, а клопотання про відкладення розгляду справи було надіслано до суду фактично вже після розгляду справи.
За наведених обставин, розгляд слідчим суддею скарги ОСОБА_6 по суті без участі сторін не суперечить вимогам КПК України та не може слугувати безумовною підставою для скасування судового рішення.
Крім того, у слідчого судді не було необхідності витребувати матеріали звернення від керівника ГПД НАБУ, враховуючи те, що в його розпорядженні була копія заяви про вчинення кримінальних правопорушень.
За таких обставин апеляційний суд вважає, що в задоволенні апеляційної скарги необхідно відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА :

ОСОБА_6 поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань без змін.

Головуючий:

Судді: