ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5003/22
провадження № 1-кс/753/916/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" травня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, українця, з середньою освітою, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючого, раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15 частини четвертої статті 185 КК України,
в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 27 травня 2022 року близько 18 год. 45 хв., перебуваючи в торгівельному залі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де здійснює свою господарську діяльність ФОП « ОСОБА_7 » (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), вирішив таємно викрасти чуже майно.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою обернення чужого майна на свою користь, шляхом вільного доступу, взяв товар з товарної полиці, який належить ФОП « ОСОБА_7 », а саме: кросівки спорт А692-5 (NB) натуральні матеріали синій норма, штрих-код 008199219, вартістю 1210 грн 99 коп. (без ПДВ), кросівки спорт 3108-2 (Adidas) натуральні матеріали синій норма, штри-код 008176556, вартістю 635 грн 99 коп. (без ПДВ), які заховав за пояс штанів, в які був одягнений.

В подальшому, ОСОБА_5 направився до виходу з магазину, пройшов касову зону, де не розрахувавшись за товар який перебував при ньому, виконавши всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, проте був затриманий працівниками поліції разом з неоплаченим товаром.

Своїми умисними злочинними діями, ОСОБА_5 , міг завдати матеріального збитку ФОП « ОСОБА_7 » (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на загальну суму 1846 грн 98 коп. (без ПДВ).

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану, тобто злочину, передбаченому ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Так, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, та можливість призначення судом покарання, пов`язаного з позбавленням волі, на строк від 5 до 8 років, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має постійного джерела доходів, не працевлаштований, єдиним встановленим джерелом доходів є зайняття протиправною діяльністю, оскільки раніше судимий у 2016 році за ч. 1 ст. 121 КК України.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що останній не працює, не має постійного джерела доходів та вчинив умисний злочин у сфері злочинів проти власності.

До підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваної вказані особи, які могли би виступати в якості поручителя, досудовим слідством не встановлені.

Також до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід не буде дієвим та не зможе стримати останнього від вчинення ним нових злочинів.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у задоволенні клопотання слідчого просив відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Зазначив, що підозра не обґрунтована, оскільки на його думку довідка про визначення вартості кросівок не може бути належним доказом, вважає ризики не підтвердженими.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисників, зазначив, що, переховуватися від органів досудового слідства не збирається, вину у вчиненні злочину визнав та пояснив, що причиною його вчинку була необхідність допомогти рідним.

Відповідно до статті 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі.

Клопотання про застосування запобіжного заходу надійшло до суду 30 травня 2022 року.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

28 травня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, четвертою статті 185 КК України.

З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 001434 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною другою статті 15, четвертою статті 185 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідків, протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, рапортами працівників поліції та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність відомостей про постійне місця роботи, проживання, може бути перепоною для його перебування у територіальній близькості від місця розташування органу досудового розслідування та явки на виклик органу досудового розслідування чи суду. Крім того, такий ризик наявний з огляду на тяжкість покарання у разі доведення вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення існує, оскільки, крім обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке могло приносити йому прибуток, слідчим зазначено, а стороною захисту не спростовано, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя та підозрюваний був раніше судимий у 2016 році за ч. 1 ст. 121 КК України.

Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 185 КК України, є тяжким злочином.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, передбачених пунктами 1, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність відомостей про постійне місце роботи та джерело доходу та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам. В тому числі домашній арешт не буде дієвим запобіжним заходом, який унеможливить вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, зокрема корисливих, оскільки слідчому судді не надано доказів про адресу його постійного довготривалого місця проживання.

Відповідно до частини статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, слідчий суддя вважає, що визначення найнижчої межі застави для тяжкого злочину не співвідноситиметься із характером злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 найвищої межі не відповідатиме рівню доходів підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що для ОСОБА_5 розмір застави, який має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього, є тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 74 430 грн.

Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 185, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 18 год 50 хв 27 травня 2022 року.
Визначити ОСОБА_5 ,заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 74430 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 , підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Дія ухвали закінчується 25 липня 2022 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1