Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/902/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , користувача майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000028 від 05.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , за погодженням з начальником Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області з клопотанням про арешт майна вилученого у ході огляду місця події від 04.07.2022 року, а саме: автомобіля марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_7 , які перебували у користуванні ОСОБА_4 шляхом тимчасового позбавлення права останніх на відчуження, розпорядження і користування вказаним майном.
Дізнавач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, до суду надав письмову заяву з проханням розглядати клопотання без його участі, подане клопотання підтримує та просить його задоволити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просить його задоволити з підстав наведених у ньому.

Користувач майна ОСОБА_4 стосовно клопотання прокурора про арешт майна не заперечує.

Власник майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, що стверджується матеріалами справи. Причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття належним чином повідомленого власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що 04.07.2022 року до відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення від інспектора СРПП ВП № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 , про те, що на автодорозі сполученням м. Олевськ с. Хмелівка, було зупинено автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 . Під час звірки агрегатів було встановлено, що номер кузова вказаного транспортного засобу та записи в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відрізняються ( в наявності на кузові автомобіля НОМЕР_2 , в свідоцтві про реєстрацію - НОМЕР_4 ).
По факту зміни номерів кузова відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 05.07.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.
В ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 .
Вилучені в ході огляду місця події від 04.07.2022 року транспортний засіб автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 постановою дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.
На обґрунтування клопотання дізнавач зазначає, що транспортний засіб автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , які перебували у користуванні ОСОБА_4 є предметом злочину та у випадку не накладення арешту на автомобіль номери вузлів, а саме номер рами-шасі можуть бути зіпсовані, знищені, пошкоджені, реалізовані.
Законом України від 22.11.2018р. N 2617-VIII, який набрав законної сили 01.07.2020 р., передбачено, що відповідно до частини 1 статті 40-1 Кримінального процесуального кодексу України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.
Відповідно до положень ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Речовими доказами, згідно з ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу є основним документом, що забезпечує право громадян на керування автомобілем та облік транспортних засобів, воно є необхідним при передачі права власності на конкретний транспортний засіб і саме тому транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію якого є предметом цього кримінального правопорушення, правомірно визнано речовими доказами оскільки, відповідно до ст. 98 КПК України, як сам автомобіль, так і свідоцтво про реєстрацію, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, мають істотне значення для кримінального провадження, так як безпосередньо можуть містити сліди кримінального правопорушення та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.
Ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом від 17.07.97 № 475/97-ВР, передбачено право фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Положення ч. 4 ст. 173 КПК України визначають обов`язок суду застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Враховуючи, що дізнавачем у клопотанні та прокурором у судовому засіданні доведено необхідність застосування арешту, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, а також, з урахуванням того, що зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, слідчий суддя дійшов висновку, про наявність достатніх підстав для арешту майна, а відтак клопотання підлягає задоволенню.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст.174 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Клопотання дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000028 від 05.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України задоволити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 04.07.2022 року, а саме: автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_7 , які перебували у користуванні ОСОБА_4 шляхом тимчасового позбавлення права ОСОБА_7 та ОСОБА_4 на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1