Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/748/22

Номер провадження: 1-кс/511/541/22

23.06.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3
прокурора- ОСОБА_4
підозрюваного- ОСОБА_5
захисника- ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку ( обрання) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Одеса, освіта н/середня , місце проживання (без реєстрації) : АДРЕСА_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, утриманців не має, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
23 червня 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, щов провадженні СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164 від 28.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого, ч. 3 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в квітні 2022 року, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, за допомогою здійснення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, для реалізації якого останній з використанням приватного мобільного телефону «MEIZU», який був підключений до мережі інтернет, в соціальній мережі «Facebook» в групі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » створив обліковий запис з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », на якому розмістив оголошення щодо продажу неіснуючого товару.
Достовірно знаючи, що у зв`язку з військовою агресією Збройних Сил Російської Федерації проти України у державі виникають проблеми з поставками пального, ОСОБА_5 на своїй сторінці в соціальній мережі виклав оголошення, про продаж дизельного пального вартістю 30 гривень за 1 літр.
В подальшому, через всесвітню мережу Інтернет, за допомогою свого мобільного телефону, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 20.04.2022 року із створеного облікового запису в соціальній мережі «Facebook», під приводом продажу дизельного пального, якого у дійсності не мав, почав спілкування з ОСОБА_7 , яку запевнив, що зазначений товар є в наявності та буде відправлений одразу після перерахування частини грошових коштів, у розмірі 5000 гривень на банківську картку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 емітовану в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на ім`я ОСОБА_8 . Будучи введеною в оману, ОСОБА_9 , 20.04.2022 о 09:56 годині через мобільний додаток «Приват24» здійснила перерахування коштів в сумі 5000 гривень на зазначену банківську картку.
Отримавши обманним шляхом грошові кошти в сумі 5000 гривень, ОСОБА_5 товар не надіслав та в подальшому отриманими грошовими коштами розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_7 матеріальні збитки на вказану суму.
29.04.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого частиною 3 статті 190 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 3 статті 190 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження.
Перебуваючи на волі ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може почати впливати на свідків, знищити спотворити або сховати речі, що мають значення для кримінального провадження.
Крім того, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 в разі обрання до нього більш м`якого запобіжного заходу, вчинить нові злочини, оскільки останній ніде не працює, будь-якого іншого джерела прибутку не має.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту, особистої поруки або особистого зобов`язання не зможе запобігти жодному із вищевказаних ризиків, оскільки при обранні будь-якого з них, підозрюваний може почати переховуватись від органу досудового розслідування, знищити спотворити або сховати речі, що мають значення для кримінального провадження, впливати на свідків а також вчинити новий злочин.
Позиція учасників розгляду клопотання.
Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.
Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати домашній арешт.
Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000164 від 28.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого, ч. 3 ст. 190 КК України.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_5 з вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.
Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 170 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення; може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню.
Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що останній , не працює, та не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава.
Слідчий суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).
На виконання положень частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 49 620,00 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжногозаходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Пункт четвертий частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років роки.
Частина третя статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.Згідно частини 2 статті 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого задовольнити .
Продовжити строк застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в межах дії строку досудового розслідування, тобто до 29.07.2022 року, з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.
В задоволенні клопотання захисника про обрання іншого запобіжного заходу - домашній арешт відмовити.
Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2022 року) в сумі 49 620,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному.Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1