У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2022 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання слідчого Слідчого відділу відділення поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про арешт майна,

Встановив:

Старший слідчий відділення поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області 16 серпня 2022 року звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене з відповідним прокурором, про арешт майна, а саме вилучених під час огляду місця події: автомобіля, деревини, двох бензопил , із метою запобігання її відчуження і знищення, а також збереження речових доказів. Вилучене майно прохає залишити на зберігання на території ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Кобеляки вул. Шевченка,17 Полтавської області.

Учасники справи будучи повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились.

Представник ПАФ «Мир» - ОСОБА_3 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Крім цього зазначив, що автомобіль належить підприємству, тому прохає повернути його з метою зайняття сільськогосподарською діяльністю.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Частиною 1 статті 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи зазначене, оскільки учасники справи повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, то розгляд справи необхідно провести без їх участі.

Судом установлено, що 15 серпня 2022 року на відстані приблизно 400 м від автошляху Дніпро-Решетилівка поблизу с. Марківка Полтавського району Полтавської області в посадці, що розділяє сільськогосподарські поля виявлено порубку деревини. Відомості за цим фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000173. Правова кваліфікація правопорушення ч. 1 ст. 246 КК України (а.с.3).

15 серпня 2022 року проведено огляд місця події, а саме посадки, що розташована на відстані 5 км від с. Марківка Полтавського району Полтавської області, яка розділяє сільськогосподарські землі. Під час огляду виявлено спиляні дерева породи «Ясен» та «Клен», а також пеньки від дерев, різного діаметру. Також виявлено дві бензопили марки «Stihl». Крім цього на місці події виявлено автомобіль марки САЗ державний номерний знак НОМЕР_1 , у кузові якого знаходилась спиляна деревина, об`ємом 3 куб.

Виявлені під час огляду місця події деревину, бензопили та автомобіль вилучено та передано на зберігання до ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Постановою слідчого від 15 серпня 2022 року виявлені під час огляду місця події деревинку, автомобіль та бензопили визнано речовими доказами.

Під час досудового розслідування установлено, що автомобіль САЗ 3507 державний номерний знак НОМЕР_1 належить приватній агрофірмі «Мир», яка займається вирощування сільськогосподарських культур.

Частиною 1 п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачено, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, в тому числі арешт майна.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За ч.3 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Законодавче ж визначення речових доказів має казуїстичний характер, тобто являє собою відкритий перелік їх різновидів.

Так, ст.98 КПК України регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Така класифікація речових доказів певною мірою має умовний характер, оскільки один і той самий предмет може одночасно належати до різних класифікаційних груп.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Із протоколу огляду місця події вбачається, що випилювання дерев здійснювалось у лісовому насадженні між полями. За вказаними в протоколі огляді координатами не можливо встановити точне місце земельну ділянку, на якій знаходились спиляні дерева та її власника, що має істотне значення для встановлення законності проведеної порубки. Встановлення обставин справи належить до компетенції органів досудового розслідування.

Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені також представник Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області, однак в судове засідання не з`явились. Відомості про належність земельної ділянки сільській раді суду не надали. Свою позицію по справі не висловили.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що по справі є всі підстави вважати, що вилучені під час огляду місця події речі є речовими доказами: деревина може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, а бензопили та автомобіль засобом та знаряддям вчинення правопорушення, тому з метою їх збереження, на них необхідно накласти арешт.

Враховуючи, що автомобіль є власністю ПАФ «Мир», який займається вирощуванням сільськогосподарських культур, з метою забезпечення господарської діяльності підприємства, вважаю за можливе передати у користування транспортний засіб його власнику, без права відчуження. При цьому представника ПАФ «Мир» необхідно попередити про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 388 КК України.

Щодо вилучених у справі деревини та бензопил, слідчий суддя вважає, що на цей час наявні ризики, передбачені абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України, а саме відчуження і пошкодження майна. З огляду на вид речового доказу, на який накладено арешт, його зберігання на цій стадії не в органу досудового розслідування чи визначеного ним місця, не зможе у повній мірі гарантувати збереження доказових властивостей і достовірність даних, що містять ці докази.

Частиною 1 ст.246 КК України, за ознаками якої здійснюється досудове розслідування в цьому кримінальному провадженні, передбачено відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяли істотну шкоду.

Лісові насадження - це захисні та інші штучні насадження дерев і чагарників, які в сукупності набувають корисних властивостей дикоростучих лісів.

Відповідно ж до п.п.1 п.7 Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2007 року №733, до категорії захисних лісів відносяться лісові ділянки, що виконують функцію захисту навколишнього природного середовища та інженерних об`єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів, зокрема: лісові насадження лінійного типу (полезахисні лісові смуги, державні захисні лісові смуги, лісові смуги уздовж забудованих територій населених пунктів).

На користь зазначених висновків свідчить і те, що постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року № 650 завтерджено Правила утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, в п.2 яких визначено, що під збереженням полезахисних лісових смуг розуміється комплекс заходів щодо організації охорони і захисту насаджень, у тому числі, від незаконних рубок.

Тобто, за змістом указаних приписів до лісових насаджень, за незаконну порубку дерев в яких передбачено кримінальну відповідальність за ч.1 ст.246 КК України, належать полезахисні лісові смуги, в яких 15 серпня 2022 року під час огляду місця події і було зафіксовано незаконну порубку деревини.

Слід зазначити, що арешт майна з підстав, передбачених п.1 ч.2 ст.170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та на відміну від двох останніх правових підстав, не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, і відповідно до частини третьої вказаної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 того ж Кодексу.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника майна, про які йдеться у клопотанні слідчого.

Одночасно слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт

З урахуванням викладеного, з метою зберігання вилученої деревини та бензопил у належних умовах, і ефективного здійснення досудового розслідування, вважаю, що їх необхідно залишити на зберігання на території зараз перебуває, а інше майно за лишити на зберіганні на території ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Керуючись статтями 171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання слідчого Слідчого відділу відділення поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про арешт майна задовольнити частково.

1. Накласти арешт шляхом заборони відчуження на автомобіль САЗ 3507 державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ПАФ «Мир»

Передати зазначений транспортний засіб представнику ПАФ «Мир», попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України - необхідність збереження арештованого майна та зобов`язати надати органу досудового розслідування на їх вимогу вказане майно для проведення слідчих (процесуальних) дій в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за 0000173.

2. Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження і користування на дві бензопили «Stihl MS 361» та «Stihl MS 180», а також фрагменти деревини породи "Ясен" та "Клен" об`ємом 3 куб. м. Доручити зберігання зазначеного майна на території ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Кобеляки вул. Шевченка 17 Полтавської області.

Копію ухвали направити слідчому відділення поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_4 , прокурору Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_5 та представникам ПАФ «Мир», Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим відділення поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її прийняття, може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Кобеляцький районний суд Полтавської області.

Слідчий суддя