Провадження №1-кп/712/103/22
УХВАЛА
про продовження запобіжного заходу

17 травня 2022 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),
розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296, ч.1 ст.122 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296, ч.1 ст.122 КК України.
У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання обґрунтоване тим, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у кримінальному провадженні, запобіганню вчиненню інших кримінальних правопорушень, враховуючи тяжкість покарання, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просила задовольнити клопотання та продовжити запобіжний захід.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вказав про відсутність ризиків, які обумовлювали обрання та продовження запобіжного заходу, та достатність застосування більш м`якого запобіжного заходу. Обвинувачений зазначив, що клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу є необґрунтованим, його вина у вчиненні кримінальних правопорушень не доведена поза розумним сумнівом. Зокрема, матеріали кримінального провадження не містять достатніх доказів причетності обвинуваченого до вчинення злочинів; натомість, висновки судових експертиз сфальсифіковані.
Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи, судом встановлено таке.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у частині другій ст.183 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.
Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 22 травня 2022 року.
Водночас, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо.
Суд розглядає клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали, в судовому засіданні за участю обвинуваченого (в режимі відеоконференції).
Суд погоджується з висновками прокурора про вагомість доказів, як вони зазначені в обвинувальному акті, про вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.296, ч.1 ст.122 КК України.
Вирішуючи клопотання прокурора, суд зважає також на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачає позбавлення волі до семи років. Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може здійснювати вплив на потерпілих та свідків, які на сьогодні не допитані судом. Тяжкість покарання також збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченого від суду.
На обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченого, який раніше не судимий в силу ст.89 КК України; тяжкими захворюваннями не страждає; є неодруженим; на утриманні неповнолітніх дітей не має; офіційного місця роботи та постійного самостійного заробітку до затримання не мав. Обвинувачений ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.
Суд також погоджується з доводами прокурора про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення обвинуваченим.
Крім того, у зв`язку з воєнною агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан терміном на 30 днів, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 №7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб до 25 травня 2022 року.
Військова агресія проти України суттєво обмежує можливості виконання правоохоронними органами своїх повноважень та якісно погіршує криміногенну обстановку, а тому є новим ризиком.
Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
Наявність вагомих доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, як вони викладені в обвинувальному акті, та продовження існування ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, дають підстави суду для продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 .
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених підстав, коли судовий розгляд справи ще не розпочався, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та обвинуваченим не доведено.
Доводи обвинуваченого про недоведеність його вини у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень суд оцінює критично та зазначає, що встановлення фактичних обставин справи, перевірка їх доказами, та встановлення винуватості обвинуваченого належить до компетенції місцевого суду під час розгляду кримінального провадження по суті.
Суд також зазначає, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства відносно двох осіб, тому враховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України, з урахуванням обставин кримінального провадження, суд не визначає розмір застави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 177-178, 331, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з 17 травня 2022 року по 16 липня 2022 року включно.
Ухвала суду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1