Справа № 932/2199/22
Провадження № 1-кс/932/1018/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 квітня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000199 від 19.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Гавар, Гехаркунікської області Вірменії, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000199 від 19.04.2022 року до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000199, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 19.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час, але не пізніше 11 квітня 2022 року у невстановленому місці, ОСОБА_5 , переслідуючи корисливу мету у вигляді одержання стабільних незаконних прибутків від вербування та переміщення людей, з метою їх сексуальної експлуатації, заздалегідь знаючи та розуміючи, що вказані дії є незаконними та несуть за собою кримінальну відповідальність, керуючись метою вчинення злочинів, спрямованих на порушення конституційних прав людини особисту волю, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вступив у попередню змову з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою вчинення тяжких злочинів, які полягали у вербуванні осіб жіночої статі на території Дніпропетровської області, їх переміщенні за кордон до міста Лінц в Австрії, з метою сексуальної експлуатації у формі надання сексуальних послуг, за що отримували грошову винагороду.

Так, ОСОБА_5 , вступив у змову з іншими невстановленими особами, та розподілили ролі кожного при вчиненні злочинів, з наміром досягнення єдиної мети, тобто грошової винагороди, отриманої від їх вчинення, забезпечивши для цього все необхідне.

Так, відповідно до заздалегідь розподілених ролей, ОСОБА_5 , взяв на себе функцію яка полягала у організації пошуку осіб жіночої статі на території Дніпропетровської області, організацію вербування та переміщення потерпілих через кордон, отримання грошової винагороди за завербованих та переміщених людей та спілкування з невстановленими в ході досудового розслідування особами з міста Лінц в Австрії, які організували надання послуг інтимного характеру на території вищевказаних країн, отримання від них грошових коштів на придбання квитків для переміщення людей за кордон та на інші витрати, пов`язані з вербуванням та переміщенням людей, розподіл незаконного прибутку між іншими співучасниками злочину.

Умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у вербуванні, переміщенні людини, вчинені з метою експлуатації, з використанням обману та уразливого стану, вчинені повторно за попередньою змовою групою осіб, кваліфікуються за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

23.04.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

24.04.2022 року про ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені вказаного кримінального правопорушення.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам, прохав таке задовольнити.
Підозрюваний у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечував, вважав наведені у клопотанні ризики необгрунтованими.
У судовому засіданні захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, вважав ризики необгрунтованими. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, прохав обрати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0000199 від 19.04.2022 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
23.04.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

24.04.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_5 підозрюється у вербуванні, переміщенні людини, вчиненого з метою експлуатації, з використанням обману та уразливого стану особи, за попередньою змовою групою осіб.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні кримінального правопорушення свідчать докази, долучені до матеріалів клопотання, а саме: заява про вчинення злочину відносно ОСОБА_7 ; заява про вчинення злочину відносно ОСОБА_8 ; заява про вчинення злочину відносно ОСОБА_9 ; покази потерпілої ОСОБА_7 ; покази потерпілої ОСОБА_8 ; покази потерпілої ОСОБА_9 ; протокол впізнання за фото знімками за участю потерпілої ОСОБА_7 ; протокол впізнання за фото знімками за участю потерпілої ОСОБА_8 ; протокол впізнання за фото знімками за участю потерпілої ОСОБА_9 ; протокол огляду мобільного телефону потерпілої ОСОБА_8 ; протокол огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; докази у їх сукупності.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінального правопорушення не може вважатись очевидно необґрунтованою.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді цілодобового домашнього арешту та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.
Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Інкриміноване підозрюваному правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі, тобто домашній арешт, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_5 .
Вирішуючи питання про існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя виходить з наступного.
Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_5 , у випадку доведеності його вини у вчиненні злочину, загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, що є тривалим. Органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни ним місця мешкання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду.
Внаслідок того, що досудове розслідування тільки розпочато, усі слідчі та процесуальні дії не проведені, підозрюваному відомі особи свідків сторони обвинувачення, беручи до уваги характер інкримінованого правопорушення, високоймовірним є ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні.
Так, при встановленні наявності ризику позапроцесуального впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання у кримінальному провадженні показань від осіб, які є свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на тих показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто на показаннях допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею осіб. Суд, згідно із вимогами ч. 4 ст. 95 КПК України, не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
До такого висновку приходжу і тому, що на цей час підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, ґрунтується, в основному, саме на показаннях свідків, місце мешкання яких, підозрюваному відоме, які, хоча і є наданими слідчому, однак не можуть бути покладені, як зазначено вище, у мотивування рішення суду по суті обвинувачення.
Доводи слідчого про існування ризику в вигляді вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним, свого підтвердження не знайшов, адже відповідно до наданих матеріалів, ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, інших доказів, які негативно характеризують особу не надано.
Для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає прокурор. Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його фактичного мешкання: АДРЕСА_1 .
Запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, шляхом обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, не є можливим, через те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не здатні забезпечити унеможливлення реалізації ризиків, встановлених у судовому засіданні.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру 24.04.2022 року, дату закінчення дії ухвали про домашній арешт визначаю в межах строку досудового розслідування, тобто до 24.06.2022 року.
Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 193, 194, 196,309, 372,376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000199 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його фактичного мешкання: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
з`являтись за першою вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
повідомляти суд, прокурора та/або слідчого про зміну місця свого проживання та/або праці;
заборонити підозрюваному спілкування із свідками та потерпілим по кримінальному провадженню №0000199 від 19.04.2022 року у будь-якому вигляді, окрім як за дозволом слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
не виїжджати за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого;
Строк дії ухвали та покладених обов`язків встановити до 24 червня 2022 року включно.
Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.
Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1