ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1146/22
УХВАЛА

"18" жовтня 2022 р. смт. Петриківка

Слідчий суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні, в залі суду, клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного 17.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000078 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно,

встановив:

18.10.2022 у провадження слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події, а саме: рибацьку сітку довжиною 50 метрів у кількості 2 шт. кожна, гумовий човен в кількості 1 шт. з веслами, гумові рукавиці в кількості 1 пара, забродний костюм в кількості 1 шт., а також виловлені живі водні біоресурси - карась в кількості 126 шт..

При цьому він зазначає, що 16.10.2022 року о 22 годині 50 хвилин поблизу с. Курилівка Дніпровського району Дніпропетровської області, яке являється забороненою ділянкою для вилову риби працівниками управління патрульної поліції було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого виникла підозра у незаконному вилові живих водних біоресурсів, а саме останній взявши з собою заборонені знаряддя лову займався рибним добувним промислом.
За даним фактом 17.10.2022 сектором дізнання ВП № 10 ДРУГІ ГУНП в Дніпропетровській області вказана інформація внесена до ЄРДР за №0000078 за попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч. 1 ст. 249 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.10.2022 до ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт від співробітника УПП в Дніпропетровській області, ОСОБА_5 , про те, що під час відпрацювання території по лівому березі Курилівського котлована (в 150 метрів від Курилівської церкви у смт. Курилівка) поблизу берегу було виявлено чоловіка, який представився як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поряд з яким виявлено дві рибацькі сітки та свіжо виловлену рибу, будь яких дозвільних документів на вилов риби не мав. Вказана особа заперечує, що здійснювала незаконний вилов риби забороненими засобами. В сітки потрапила риба в кількості: карась в кількості 126 штук.
У ході огляду місця події слідчим СВ ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проведений огляд місця події, а саме відкрита ділянка місцевості, на березі водойми, на відстані 150 метрів від Курилівської церкви, Дніпровського району, Дніпропетровської області де виявлено та вилучено: рибацька сітка у кількості 2 шт., гумовий човен в кількості 1 шт., з веслами, гумові рукавиці в кількості 1 пара, забродний костюм в кількості 1 шт. та карась в кількості 126 шт.
Вказані речі та предмети є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та предметом кримінального правопорушення та є речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.
З огляду на викладене у вилучених в ході проведеного 17.10.2022 огляду речах збереглись сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,у зв`язку з чим виникла необхідність в накладенні на них арешту.

Прокурор ОСОБА_6 та дізнавач ОСОБА_3 надали заяву про розгляд клопотання за їх відсутності, клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Особа, стосовно майна якого розглядається клопотання про арешт в судове засідання не викликалася, так як фактично на даний час не встановлена.

Дослідивши клопотання дізнавача про арешт майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає можливим задовольнити дане клопотання з наступних підстав.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

В судовому засіданні судом встановлено, що органами досудового розслідування здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000078, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, про що свідчить витяг з ЄРДР, копія рапорту від співробітника УПП в Дніпропетровській області, ОСОБА_5 ,копія протоколу огляду місця події від 17.10.2022, письмові пояснення ОСОБА_4 .

Вказані матеріали досудового розслідування, в своїй сукупності, свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

При цьому, вирішуючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, суд зважає на відсутність законодавчого визначення такого поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

17.10.2022 слідчим СВ відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області ОСОБА_7 складено протокол огляду, згідно якого проведено огляд земельної ділянки розміром 10x20м., яка розташована вздовж лівого берега р. Дніпро на відстані 150 метрів від церкви в смт. Курилівка. На момент огляду на березі річки перебуває гумовий човен зеленого кольору з веслами сіро-чорного кольору, в середині якого знаходиться сітка жовтого кольору та риба породи карась. Поряд з човном знаходиться ще одна сітка з наявною в ній рибою, гумові печатки та заброд ний костюм.
Як слідує з письмових пояснень ОСОБА_4 , останній заперечує свою причетність до вилову риби та до виявлених та вилучених в ході огляду речей.
Отже, втручання слідчим у здійснення права власності на майно іншою особою здійснюється на підставі закону, в інтересах суспільства, з метою запобігання скоєнню кримінальних правопорушень. Саме внаслідок арешту майна, мова про яке йде в клопотанні слідчого, може бути виконане завдання збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Вказане майно відповідає визначеним законом критеріям речових доказів у кримінальному провадженні (ст. 98 КПК України).

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Приймаючи до уваги, що вилучені в ході огляду 17.10.2022 речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі сліди злочину, використовувались як засоби (знаряддя) вчинення кримінального правопорушення і є його об`єктом,і це не призведе до суттєвого порушення прав та інтересів особи, відносно майна якої вирішується питання про арешт, є розумним та співрозмірним обмеженням її права власності із завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 99, 100, 131-132, 167-169, 170-171, 309 КПК України, суд

постановив:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного 17.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000078 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події, а саме: рибацьку сітку довжиною 50 метрів у кількості 2 шт. кожна, гумовий човен в кількості 1 шт. з веслами, гумові рукавиці в кількості 1 пара, забродний костюм в кількості 1 шт., а також виловлені живі водні біоресурси - карась в кількості 126 шт.
Вказані речі, а саме: рибацьку сітку довжиною 50 метрів у кількості 2 шт., гумовий човен в кількості 1шт. з веслами, гумові рукавиці в кількості 1 пара, заброд ний костюм в кількості 1 шт., залишити на тимчасове зберігання в камері схову речових доказів ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н., смт. Петриківка, вул. П. Калнишевського, буд. 16а, виловлені живі водні біоресурси - карась в кількості 126 шт., залишити на зберігання до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області за адресою : м. Дніпро, пров. Добровольців, 15.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково згідно правил ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Суддя ОСОБА_1