Справа № 405/4500/22
провадження № 1-кс/405/2210/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2022 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання слідчого віддіду слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000048 від 07.04.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.240 КК України про відсторонення від посади ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
встановив:

слідчий відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить відсторонити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від займаної посади виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» ,строком на 2 місяці.
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до наказу № 166-к від 09.08.2021 року призначено на посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» , юридична адреса: Кіровоградська область, Голованівський район, смт.Салькове, вул. Павлова, 1, основним видом діяльності ТОВ «Чарнокіт» є добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю.
Відповідно до Розділу 1 п. 1.1 посадової інструкції виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» затвердженої 10.08.2021 року, виконавчий директор підприємства належить до категорії керівників.
Також, відповідно до Розділу 2 посадової інструкції виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», затвердженої 10.08.2021 року виконавчий директор ТОВ «Чарнокіт» наділений повноваженнями, а саме: виконавчий директор підприємства: виконує сформульовані завдання, планує, здійснює і координує діяльність підприємства в межах своєї компетенції; забезпечує виконання цінової, кредитно-банківської, податкової та страхової політики, соціальної і зовнішньоекономічної діяльності; організовує роботу і ефективну взаємодію виробничих одиниць, цехів та інших структурних підрозділів підприємства; контролює відповідність продукції (послуг) належної якості, сприяє підвищенню продуктивності праці, ефективності виробництва і якості продукції; спрямовує діяльність персоналу на досягнення високих економічних та фінансових результатів; за вказівками директора в межах своєї компетенції забезпечує виконання підприємством програм оновлення видів пропонованих послуг (продукції), планів капітального будівництва, обов`язків перед держбюджетом, постачальниками, замовниками і банками; допомагає директору в організації виробничо-господарської діяльності підприємства, фінансових і трудових витрат, мобілізації резервів виробництва; вносить пропозиції щодо забезпечення підприємства кваліфікованими кадрами, найкращого використання безпечних і сприятливих умов праці, дотримується вимог законодавства про охорону навколишнього середовища; за вказівками директора в межах своїх компетенції проводить роботу, що стосується зміцнення трудової і виробничої дисципліни, сприяє розвитку творчої ініціативи та трудової активності працівників; вирішує всі питання в межах наданих йому прав, доручає виконання окремих організаційно-господарських функцій посадовим особам; сприяє забезпеченню дотримання законності, використання правових заходів удосконалення управління, зміцнення договірної дисципліни і обліку, господарського розрахунку; представляє підприємство в органах державної влади і у взаємодії з партнерами; готує проекти нормативних документів.
Відповідно до Розділу 3 посадової інструкції виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», затвердженої 10.08.2021 року, виконавчий директор ТОВ «Чарнокіт» має право: без доручення діяти від імені підприємства в межах своєї компетенції; представляти інтереси підприємства у взаємовідносинах з громадянами, юридичними особами, органами державної влади; в межах своєї компетенції розпоряджатися майном підприємства із дотриманням вимог, визначених законодавством, Статутом підприємства, іншими нормативно-правовими актами;
Розділом 4 «Відповідальність» посадової інструкції виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» несе персональну відповідальність за: неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, які визначені даною посадовою інструкцією, в межах, визначених чинним законодавством України про працю; за правопорушення, вчинені в процесі здійснення своєї діяльності, в межах визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України; за завдання матеріальної шкоди - в межах, визначених чинним цивільним законодавством та законодавством про працю України; виконавчий директор підприємства несе персональну відповідальність за наслідки прийнятих ним рішень, які виходять за межі його повноважень, які визначені чинним законодавством, статутом підприємства, іншими нормативно-правовими актами; виконавчий директор підприємства не звільняється від відповідальності, якщо дії, що тягнуть відповідальність, були здійснені особами, яким він делегував свої права; виконавчий директор підприємства, який недобросовісно використовує майно та кошти товариства у власних інтересах, або в інтересах, протилежним інтересам засновників, несе відповідальність в межах, визначених цивільним, кримінальним та адміністративним правом.
Таким чином, ОСОБА_4 , займаючи посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» являвся службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.
Проте, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», діючи умисно, спонукаємий жадобою до наживи та незаконного збагачення, діючи умисно, з корисливих спонукань, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив незаконні дії, направленні на незаконне видобування ТОВ «Чарнокіт» на території Завалівського родовища, Голованівського району, Кіровоградської області корисних копалин чарнокіту, який відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 827 від 12.12.1994 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення», відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення, шляхом проведення вибухових робіт за наступних обставин.
Відповідно до ст. 13 Конституції України - земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Згідно із ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів.
Також, відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.
Крім того, відповідно до норм статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр мають право: здійснювати на наданій їм ділянці надр геологічне вивчення, комплексну розробку родовищ корисних копалин та інші роботи згідно з умовами спеціального дозволу або угоди про розподіл продукції; розпоряджатися видобутими корисними копалинами, якщо інше не передбачено законодавством або умовами спеціального дозволу. Користувачі надр зобов`язані: використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Відповідно до ст. 56 Кодексу України про надра, основними вимогами в галузі охорони надр є: забезпечення повного і комплексного геологічного вивчення надр; додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами; раціональне вилучення і використання запасів корисних копалин і наявних у них компонентів; недопущення шкідливого впливу робіт, пов`язаних з користуванням надрами, на збереження запасів корисних копалин, гірничих виробок і свердловин, що експлуатуються чи законсервовані, а також підземних споруд; охорона родовищ корисних копалин від затоплення, обводнення, пожеж та інших факторів, що впливають на якість корисних копалин і промислову цінність родовищ або ускладнюють їх розробку; запобігання необґрунтованій та самовільній забудові площ залягання корисних копалин і додержання встановленого законодавством порядку використання цих площ для інших цілей; запобігання забрудненню надр при підземному зберіганні нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захороненні шкідливих речовин і відходів виробництва, скиданні стічних вод; додержання інших вимог, передбачених законодавством про охорону навколишнього природного середовища.
Крім того, згідно з підпунктом 2.7. пункту 2 Положення про проектування внутрішнього відвалоутворення та складування відходів виробництва в залізорудних і флюсових кар`єрах, затвердженого наказом Міністерства промислової політики України від 17.08.2004 № 412 та зареєстрованого Міністерством юстиції України від 19.08.2004 № 1027/9626, видобувні роботи роботи з видобутку корисних копалин з готової до видобутку частини родовища.
В пункті 2 Правил охорони праці під час розробки родовищ корисних копалин відкритим способом, затверджених наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду від 18.03.2010 № 61 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 03 червня 2010 року за № 356/17651 визначено, що гірнича маса - зруйнований і подрібнений масив гірських порід під час розробки родовищ корисних копалин.
Тобто, роботи з видобування корисних копалин відкритим способом (кар`єр) роботи з відділення гірничої маси від масиву за допомогою підривних робіт і переміщення їх до приймальних споруд (площадки первинної переробки або відвантаження споживачам, тощо).
Таким чином, гірничі роботи (вибухові роботи, навантаження екскаваторами подробленої гірничої маси на автосамоскиди, переміщення цієї гірничої маси автосамоскидами до дробарно-щебеневого заводу на переробку) відносяться до видобування корисних копалин відкритим способом.
Згідно з статтею 24 Гірничого закону України гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати:
спеціальний дозвіл на користування надрами;
акт про надання гірничого відводу (крім користувачів нафтогазоносними надрами);
технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку;
геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).
Вся технічна документація повинна вестися відповідно до вимог правил безпеки, правил технічної експлуатації, єдиних правил безпеки при підривних роботах та інших нормативно-правових актів.
Згідно з статтею 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.
Таким чином, реалізація права користувача надр на видобування корисних копалин відповідно до спеціального дозволу на користування надрами можлива лише при сукупності усіх умов, передбачених чинним законодавством, зокрема:
- наявністю спеціального дозволу на користування надрами наданого з метою видобування корисних копалин в межах конкретної ділянки надр (стаття 19 Кодексу України про надра);
- засвідченого права на користування надрами Акту про надання гірничого відводу, який містить відомості про ділянку надр та корисні копалини ідентичні з відомостями зазначеним у спеціальному дозволі на користування надрами (стаття 19 Кодексу України про надра);
- наявністю документів, що посвідчують право на користування земельною ділянкою пов`язаною з користуванням надрами та наданих відповідно до земельного законодавства (стаття 18 Кодексу України про надра);
- наявністю затвердженого та погодженого у встановленому порядку проекту розробки родовища (ділянки надр) корисних копалин, проектні рішення якого мають забезпечити раціональне та ефективне вилучення корисних копалин з ділянки надр, яка надана користувачу надр на підставі спеціального дозволу на користування надрами (статті 50, 51 Кодексу України про надра);
- геолого-маркшейдерської, технічної та обліково-контрольної документації, яка має містити достовірну інформацію про кількість та якість видобутих корисних копалин (стаття 53 Кодексу України про надра).
В ході досудового розслідування встановлено, що спеціальний дозвіл на користування надрами № 3552 від 09.12.2004 надано ТОВ «Чарнокіт» з метою видобування незмінених та порушених вивітрюванням чарнокітів, придатних для виробництва щебню будівельного та каменю бутового, відсіви від подрібнення чарнокітів придатні для благоустрою, рекультивації і планування. Дозвіл на видобування наданий ТОВ «Чарнокіт» на території Завалівського родовища, розташованого у Кіровоградській області, термін дії спеціального дозволу до 09.12.2034 року.
Відповідно до спеціального дозволу № 3552 від 09.12.2004 року Завалівське родовище надане у користування ТОВ «Чарнокіт» у визначених точках географічних координат зазначених у спеціальному дозволі на користування надрами.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 перебуваючи на посаді виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», достовірно знаючи межі Завалівського родовища відповідно до спеціального дозволу на користування надрами № 3552 та будучи обізнаним про встановлений чинним законодавством порядок видобування корисних копалин загальнодержавного значення, діючи умисно, у порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами», Кодексу України про надра, Гірничого закону України, Конституції України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,Закону України «Про Перелік документів дозвільного характері у сфері господарської діяльності» усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки у вигляді порушення встановлених правил охорони та використання надр та маючи намір на незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення шляхом проведення вибухових робіт з метою незаконного збагачення, здійснив незаконне видобування чарнокітів на Завалівському родовищі за адресою: АДРЕСА_1 .
Встановлено, що 21.01.2016 року між ТОВ «Чарнокіт» в особі директора ОСОБА_7 та ПрАТ «Украгровибухпром» в особі директора ОСОБА_8 укладено договір підряду (без номеру) на проведення вибухових робіт, відповідно до пункту 1.1 якого ПрАТ «Украгровибухпром» за дорученням ТОВ «Чарнокіт» зобов`язується на власний ризик виконати певну роботу відповідно до умов договору, а ТОВ «Чарнокіт» зобов`язується прийняти її та оплатити.
Пунктом 1.2 вказаного Договору визначено, що ТОВ «Чарнокіт» доручає, а ПрАТ «Украгровибухпром» приймає на себе зобов`язання по виконанню комплексу організаційних і технічних заходів, пов`язаних з підготовкою і проведенням вибухів в смт.Салькове Гайворонського району (нині Голованівського району) Кіровоградської області. На підставі вищевказаного договору підряду ПрАТ «Украгровибухпром» протягом 2016-2021 років проводило вибухові роботи на Заваллівському родовищі відповідно до заявок ТОВ «Чарнокіт». Зокрема, 10.11.2021 від імені директора ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_9 видано наказ № 132-0 про проведення з 09.00 години до 16.00 години 11.11.2021 року вибухових робіт на Завалівському гранітному кар`єрі (Завалівське родовище).
У листопаді 2021 року на адресу ПрАТ «Украгровибухпром» від імені директора ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_9 скеровано заявку (без номеру) із проханням провести 11 листопада 2021 року масовий вибух на Завалівському кар`єрі Блок № 3, горизонт 112 м, 104 м, кількість свердловин 90 штук, об`єм блоку 17 500 м. куб.
У подальшому на виконання вищевказаної заявки 10 листопада 2021 року директором ПрАТ «Украгровибухпром» ОСОБА_8 винесено наказ № 93-в про проведення масового вибуху у Завалівському кар`єрі ТОВ «Чарнокіт» на підставі якого працівники ПрАТ «Украгровибухпром» здійснили складення необхідної для проведення масового вибуху документації, а саме: Паспорт масового вибуху на Завалівському гранітному кар`єрі ТОВ «Чарнокіт», Акт про готовність блоку до заряджання, Розпорядок проведення масового вибуху на блоці № 3 Завалівського кар`єру ТОВ «Чарнокіт», Таблицю розрахунку свердловинних зарядів блока № 3 горизонту + 112м, +104 м, які 09.11.2021 року погоджені виконавчим директором ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_4 .
На підставі вищевказаних документів 11.11.2021 року працівниками ПрАТ «Украгровибухпром», проведено масовий вибух на Завалівському родовищі - Блок № 3, горизонт + 112 м, + 104 м в результаті чого відповідно до Акту № 256 від 11.11.201 року, підписаного від ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_4 видобуто 17 500 куб.м. корисної копалини загальнодержавного значення - чарнокітів.
В свою чергу ОСОБА_4 достовірно знаючи, що вибухові роботи проведені за межами визначеними спеціальним дозволом на користування надрами № 3552 від 09.12.2004 року, однак бажаючи настання наслідків свого злочинного умислу у виді незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення, вчинене шляхом вибуху, засвідчив власним підписом акт № 256 від 11.11.2021 року та прийняв виконані працівниками ПрАТ «Украгровибухпром», необізнаними у незаконності проведення масового вибуху, роботи з проведення масового вибуху на Завалівському родовищі.
Згідно з статтею 1 Гірничого закону України підривні роботи - роботи, що проводяться із застосуванням вибухових речовин для руйнування гірничих порід за допомогою вибуху з метою видобутку корисних копалин, проведення гірничих виробок тощо.
Видобування корисної копалини це сукупність взаємопов`язаних процесів гірничого виробництва по вилученню корисної копалини з надр Землі, одним з яких є вибухові роботи.
Із залученням спеціаліста інженера-землевпорядника ОСОБА_10 та застосуванням спеціальної геодезичної техніки 20.07.2022 слідчим проведено огляд земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:8001 площею 16 га та :02:000:1346 площею 13,4618 га, що перебувають у фактичному користуванні ТОВ «Чарнокіт» та на яких знаходиться Завалівське родовище чарнокітів і здійснюється фактичний видобуток корисних копалин, за результатами якого встановлено факт проведення 11.11.2021 року масованого вибуху на Завалівському родовищі поза межами спеціального дозволу на користування надрами № 3552.
Таким чином, внаслідок незаконних умисних дій виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_4 , у порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами», Кодексу України про надра, Гірничого закону України, Конституції України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,Закону України «Про Перелік документів дозвільного характері у сфері господарської діяльності», 11.11.2021 року, шляхом масового вибуху, проведеного ПрАТ «Украгровибухпром» на підставі наданої документації, яку 09.11.2021 року погоджено виконавчим директором ТОВ «Чарнокіт» ОСОБА_4 , незаконно видобуто корисну копалину загальнодержавного значення - «чарнокіт», об`ємом 17 500 м3, на земельній ділянці Завалівського родовища чарнокітів в Голованіському районі Кіровоградської області за адресою: Кіровоградська область, Голованівський район, смт.Салькове, вул. Павлова, 1.
Таким чином, своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.240 КК України, а саме незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, вчинене шляхом вибуху.
22.08.2022 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України
У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Інгулець, Дніпропетровської області, українець, громадянин України, освіта повна вища, одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , займаючий посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», , раніше не судимий.
Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до наказу № 166-к від 09.08.2021 року призначено на посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» .
Зважаючи на те, що ОСОБА_4 обіймає посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» , застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення підозрюваного від посади є необхідним для забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення(рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).
Таким чином, відповідно до матеріалів кримінального провадження та норм КПК України, які згідно до п. 5 ст. 9 КПК України, застосовуються з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, є достатні об`єктивні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 .
Зокрема, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі Михалкова та інші проти України зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Наразі, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії, направлені на встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.
Також, встановлено, що перебування ОСОБА_4 на посаді виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» сприяло вчиненню кримінального правопорушення.
Разом з цим, з метою уникнення відповідальності підозрюваний ОСОБА_4 , шляхом використання займаної посади, матиме можливість створити нові документи, які міститимуть неправдиві відомості.
Крім того, перебуваючи на посаді виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» , маючи у безпосередньому підпорядкуванні осіб, які є та можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, підозрюваний ОСОБА_4 розуміючи тяжкість інкримінованого йому злочину з метою уникнення від кримінальної відповідальності може здійснювати тиск на вказаних осіб, з метою дачінеправдивих показів, чи спонукатиме до складання та видачі документів, що можуть містити неправдиві відомості, підміни документів, їх виправлення тощо, або в інший спосіб перешкоджатиме здійсненню кримінального провадження.
Також, встановлено, що ОСОБА_4 повернувшись до виконання своїх обов`язків директора ТОВ «Чарнокіт» може вчинити інші кримінальні правопорушення які пов`язані із незаконним видобутком корисних копалин.
Крім цього санкція ч. 4 ст. 240 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Згідно із положеннями ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.
Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.
Слідчий в клопотанні вказав, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на займаній посаді матиме можливість продовжувати свою злочинну діяльність, зможе спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою приховання фактів своєї злочинної діяльності, будь-яким шляхом протиправно перешкоджати кримінальному провадженню, а також незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з числа працівників ТОВ «Чарнокіт» та інших свідків, яких ще планується допитати.
Слідчий у судовому засіданні просив задовольнити клопотання посилаючись на обставини викладені у клопотанні та відсторонити підозрюваного ОСОБА_4 від займаної посади виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт», строком на два місяці.
Підозрюваний заперечував щодо задоволення клопотання, вказав, що підозра необґрунтована, а тому відсутні підстави для відсторонення його від посади.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вважав, що підозра необґрунтована, а ризики зазначені в клопотанні не доведенні. Вказав, що у підозрюваного на утриманні двоє малолітніх дітей та мати, 1951 року народження. Крім того, зазначив, що відсторонення від посади позбавить можливості підозрюваного сплачувати обов`язкові платежі до бюджету. Захисник також звернувся до слідчого судді з клопотанням щодо повернення клопотання прокурору, оскільки воно не відповідає вимогам ст. 155 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, заслухавши доводи слідчого, захисника та підозрюваного слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що слідчим відділом слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000048 від 07.04.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.240 КК України (а.к. 11 витяг з ЄРДР від -07.04.2021).
22.08.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 240 КК України (а.к. 75- 82).
Відповідно до наказу №166-к від 09.08.2021 підозрюваного ОСОБА_4 призначено на посаду виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» (а.к. 25).
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 240 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується матеріалами клопотання.
Відповідно до ч.1 ст.154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.
Згідно з ч.1 ст.157 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ч.2 ст.155 КК України у клопотанні про відсторонення від посади зазначаються: короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на обставини; посада, яку обіймає особа; виклад обставин, що дають підстави вважати, що перебування на посаді підозрюваного, обвинуваченого сприяло вчиненню кримінального правопорушення; виклад обставин, що дають підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, перебуваючи на посаді, знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином; перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання. До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; документи, які підтверджують надання підозрюваному, обвинуваченому копій клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Дослідивши клопотання слідчого про відсторонення підозрюваного ОСОБА_4 від посади, слідчим суддею відзначається, що клопотання про відсторонення від посади відповідає вимогам ст. 155 КПК України. Крім того, до клопотання додано повідомлення про підозру та інші дослідженні у судовому засіданні матеріали, які вказують на обґрунтованість підозри. Також слідчим у судовому засіданні надано ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 31.08.2022 про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , що також свідчить про обґрунтованість підозри, а тому клопотання захисника про повернення прокурору клопотання про відсторонення від посади ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
Вирішуючи дане клопотання та враховуючи можливі негативні наслідки відсторонення від посади підозрюваного для інших осіб, слідчий суддя вбачає розумні підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на займаній посаді матиме можливість продовжувати свою злочинну діяльність, зможе спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою приховання фактів своєї злочинної діяльності, будь-яким шляхом протиправно перешкоджати кримінальному провадженню, а також незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з числа працівників ТОВ «Чарнокіт» та інших свідків, яких ще планується допитати.
Враховуючи те, що негативні наслідки у випадку не відсторонення від посади ОСОБА_4 можуть перевищувати необхідність та можливість досягнення завдань у даному кримінальному провадженні слідчий суддя вважає за необхідне заявлене клопотання частково задовольнити та відсторонити підозрюваного від займаної посади в межах строку досудового розслідування, тобто до 21.10.2022 року.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 154-157, 309, 369-372, 395 КПК України,
постановив :
клопотання слідчого задовольнити частково.
Відсторонити ОСОБА_4 від посади виконавчого директора ТОВ «Чарнокіт» код , на яку він був призначений на підставі наказу директора ТОВ «Чарнокіт» № 166-к від 09.08.2021, з 05.09.2022 року до 21.10.2022 року.
Копію ухвали надіслати до ТОВ «Чарнокіт».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11