Дата документу 11.10.2021
Справа № 334/7722/21
Провадження № 1-кс/334/1761/21
УХВАЛА

про розгляд скарги

11 жовтня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю: заявниці ОСОБА_3 ,

встановив:

07 жовтня 2021 року слідчому судді надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, в якій вона просить бездіяльність посадових осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, незаконною та зобов`язати вказаних посадових осіб внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві про вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 190 та частиною першою статті 355 Кримінального кодексу України (далі КК), а також провести повний та всебічний розгляд заяви у відповідності з Кримінальним процесуальним кодексом.
В обґрунтування скарги зазначила, що 27.09.2021 нею було подано шляхом поштового відправлення «Укрпошти» заяву до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області про вчинення щодо неї кримінального правопорушення (в порядку статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) за частиною третьою статті 190 КК. 29.09.2021 вона приїхала до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області з метою дізнатись, на якій стадії знаходиться її справа. Співробітником поліції їй було надано інформацію про внесення поданої мною заяви до журналу єдиного обліку під № 29131. Протягом 24-х годин після реєстрації поданої заяви слідчим Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області не було прийнято рішення стосовно внесення відомостей в ЄРДР, чим порушено порядок, який встановлений нормами КПК, при проведенні перевірки заяви про вчинення кримінального правопорушення.
Заявниця ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу та обставини, якими вона обґрунтована, підтримала.
Слідчий Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду скарги. Їх неявка відповідно до частини третьої статті 306 КПК не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявниці, дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді даної скарги суд виходить з того, що інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування є важливою гарантією захисту прав учасників кримінального процесу, зокрема, відповідно до приписів пункту 17 частини першої статті 7 КПК забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності є однією із загальних засад кримінального провадження.
Пріоритетними завданням кримінального провадження визначено захист осіб від кримінальних правопорушень (частина перша статті 2 КПК).
Статтею 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Зокрема, згідно з пунктом 1 частини першої статті 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя встановив, що 21.09.2021 ОСОБА_3 звернулась до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення.
29.09.2021 її заява зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній симстемі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) Запорізького РУП ГУЕП в Запорізькій області за № 29131.
До теперішнього часу відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.
Відповідно до положень частини першої статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Частиною другої цієї норми передбачено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 (далі - Положення № 298), визначенні строки внесення відомостей до Реєстру. Зокрема, відповідно до підпунктом першим пункту 3 розділу І зазначеного Положення, унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК.
Згідно з підпунктом другим пункту 1 розділу ІІ Положення № 298 відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини третьої статті 214 КПК здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Таким чином, без реєстрації заяви чи повідомлення особи про злочин настають негативні наслідки, оскільки ця особа фактично позбавляється можливості реалізувати своє право на отримання державного захисту від злочину.
Отже, системний аналіз зазначених норм дає підстави стверджувати, що невнесення заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР слід вважати таким, що не відповідає вимогам КПК України і має ознаки незаконної бездіяльності уповноваженої особи.
На підставі наведеного, слідчий суддя приходить до переконання, що заява ОСОБА_3 повинна розглядатись в порядку кримінального процесуального законодавства як повідомлення про кримінальне правопорушення. Відтак, об`єктивний аналіз викладеного свідчить про те, що у уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області не було законних підстав не внести невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, відповідні відомості до ЄРДР та розпочати саме розслідування.
Частина четверта статті 214 КПК містить категоричну заборону слідчому, прокурору, іншій службовій особі, уповноваженій на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, відмовляти у прийнятті та реєстрації таких заяв чи повідомлень.
Вказану процесуальну гарантію слід розглядати у єдності з положеннями пункту 1 частини першої статті 303 та частини першої статті 304 КПК, якими передбачена правова можливість заявника, потерпілого, його представника чи законного представника протягом десяти днів з моменту бездіяльності оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Отже, слід зазначити, що в даних нормах закону реалізовані концептуальні положення щодо посилення ролі судового контролю у формі розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора під час досудового розслідування, підкріпивши тим самим реальність процесуальних гарантій заявника (потерпілого) на отримання від держави захисту проти вчинених кримінальних правопорушень.
На час розгляду скарги відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.09.2021 не внесені, що в свою чергу свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області.
Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення скарги, та зобов`язання уповноваженої особи Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.09.2021, зареєстрованою 29.09.2021 в Єдиному обліку за № 29131.
Щодо вимоги про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, визначеного заявницею у скарзі.
Самостійне визначення особою у заявах про злочин наявності певної статті КК та бажаної кваліфікації без наведення достатніх відомостей не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме ці злочини. Крім того, слідчий, прокурор не зобов`язані вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини перша, третя та п`ята статті 22 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК (частини перша та третя статті 26 КПК).
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням та здійснення функції обвинувачення покладено на прокурора (статті 36 КПК), зокрема, прокурор уповноважений давати вказівки щодо проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій, чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному КПК, скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих, ініціювати перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого за наявності підстав, передбачених КПК, для його відводу, або у випадку неефективного досудового розслідування та інші повноваження (пункти 4, 7 - 8 частини другої статті 36 КПК).
Реєстрація кримінального провадження надає можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості як подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за частиною третьою статті 190 та частиною першою статті 355, яку заявниця вважає правильною. На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини другої статті 60 КПК), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина перша статті 56 КПК).
У той же час ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.
Показовим в цьому світлі є такі норми права: (1) заявник та потерпілий, їх представники відповідно до пункту 10 частини першої статті 303 КПК позбавлені права оскаржувати слідчому судді повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру, зокрема, з мотивів незгоди із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, та позбавлені можливості впливати на зміст обвинувального акту в частині кваліфікації кримінального правопорушення (стаття 291 КПК) інакше, ніж шляхом висловлення своєї позиції слідчому чи прокурору в рамках відповідних звернень, клопотань тощо; (2) можливість здійснення потерпілим функції обвинувачення передбачена КПК лише на етапі судового розгляду обвинувального акту (стаття 340 КПК), тобто після затвердження прокурором обвинувального акту та спрямування його до суду.
Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Виправлення допущених слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.
Щодо вимоги про визнання незаконною бездіяльності посадових осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя зауважує наступне.
За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: (1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; (1-1) скасування повідомлення про підозру; (2) зобов`язання припинити дію; (3) зобов`язання вчинити певну дію; (4) відмову у задоволенні скарги (частини перша та друга статті 307 КПК).
Таким чином, нормами КПК не передбачено ухвалення слідчим суддею рішень про незаконність дій чи бездіяльності, у зв`язку з чим у задоволенні скарги в цій частині необхідно відмовити.
Керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК, слідчий суддя

постановив:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.09.2021, зареєстрованою 29.09.2021 в Єдиному обліку за № 29131, в строки визначені статтею 214 КПК та з урахуванням положень статті 28 КПК.

В задоволенні скарги в іншій частині відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 12 жовтня 2021 року.

Слідчий суддя: