Справа № 642/3842/21
Провадження № 1-кп/642/644/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2021 року Ленінський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000247 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.2 ст.186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень , передбачених ч.2 ст.185, ч. 2 ст.15, ч.2 ст.186 КК України.

В ході досудового розслідування у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В підготовчому судовому засіданні 25.06.2021 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В подальшому ухвалою суду від 29.07.2021 обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був продовжений до 26.09.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України на суд покладається обов`язок незалежно від наявності клопотань сторони обвинувачення або і захисту розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з того моменту, як до суду надійшов обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, або з того дня, коли до обвинуваченого судом був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому прокурор ОСОБА_3 просив про доцільність збереження обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованого йому злочину, який відноситься до категорії тяжкого, раніше неодноразово судимий, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися та продовжують існувати.

При вирішенні даного питання обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечували, просили обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, пославшись на те, що ОСОБА_4 не має наміру впливати на потерпілого та свідків сторони обвинувачення, не вчинить іншого кримінального правопорушення, не буде переховуватись від суду, а також ризики, на які послався прокурор, суду не доведені.

Суд, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити строк дії обраного відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного .
Відповідно до ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 нього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих кронами кримінального проваджений матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного,

обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він

підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоровя підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних звязків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Також, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства .
Так, на даний час судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження по суті лише розпочався, потерпілий та свідки сторони обвинувачення у справі не допитувались, обвинувачений раніше неодноразово судимий, обвинувачується у вчиненні ряду злочинів, один з яких відноситься до категорії тяжкого, вчинених у період відбуття покарання за попереднім вироком суду, офіційно не працює, зареєстрований на тимчасово окупованій території України, а тому у разі обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе здійснювати тиск на потерпілого та свідків з метою дачі пояснень необхідних стороні захисту, а також переховуватись від суду та вчинити нове кримінальне правопорушення.
Крім того при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею була визначена можливість внесення останнім застави, а тому даний запобіжний захід не є безальтернативним.
При цьому суд зазначає, що обвинувачений не надано суду доказів відсутності ризиків, які були встановлені та прийнятті до уваги слідчим суддею при обранні йому запобіжного заходу .
Таким чином, суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вбачає підстав для не продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого або зміни йому запобіжного заходу на більш м`який.
Суд також вважає, що зміна обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`які запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання ризикам встановленим ст.177 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176- 178, 183, 194, 331, 371-372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів з триманням в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», а саме до 22 листопада 2021 року включно.
Термін дії ухвали до 22.11.2021 року.
Відкласти судове засідання у зв`язку з неявкою потерпілого та свідків сторони обвинувачення на 26.10.2021 року на 12.00 год.
Ухвалу направити на виконання до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена стороною захисту безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1