Справа №:755/3516/19
Провадження №: 1-кс/755/4586/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" жовтня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Немирова Вінницької області, працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000352 від 15.01.2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУПН у м. Києві здійснюється досудове розслідування за №0000352 від 15.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.366 КК України.

Так, на підставі рішення власника підприємства від 21 липня 2005 року засновано Приватне підприємство «Приватне науково-виробниче підприємство «Стиль-Майстер», (далі - Підприємство), а обов`язки директора Підприємства покладено на ОСОБА_4 , таким чином, встановлено, що єдиним засновником та кінцевим бенефіціарним власником Підприємства є ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 , обіймаючи посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, які полягають у розпорядженні майном підприємства та керуванні роботою працівників підприємства, тобто будучи службовою особою та крім того здійснюючи керівництво підприємством, метою якого є отримання прибутків як підприємством так і його власниками, заволодів грошовими коштами у великих розмірах та вчинив службове підроблення за наступних обставин.

Встановлено, що 28.07.2017 року між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (замовник) та Підприємством (підрядник) укладено договір підряду №82/7 на здійснення капітального ремонту «Капітальний ремонт парку на Дніпровській набережній «Вербовий Гай» від буд. 13 по вулиці Дніпровська Набережна до Дарницького мосту в Дніпровському районі» (далі - Договір підряду).

Відповідно до пункту 2.5. Договору підряду джерелом фінансування вищевказаних підрядних робіт є кошти місцевого бюджету.

У подальшому, у невстановлений досудовим слідством час, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на заволодіння грошовими коштами шляхом не виконання частини робіт, проте включення їх до актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в та оплати їх за рахунок коштів місцевого бюджету.

Діючи з прямим умислом, маючи на меті заволодіння грошовими коштами, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 26 грудня 2017 року, в порушення умов Договору підряду №82/7 від 28.07.2017, склав, підписав, скріпив печаткою та видав, шляхом передачі Замовнику, акт виконаних робіт типової форми КБ-2в, до якого вніс завідомо неправдиві відомості щодо обсягів та вартості виконаних робіт.

Згідно висновку експерта по будівельно-технічній експертизі № 65/9-21 від 04.10.2021 встановлено, що роботи по встановленню конструктивних елементів в парку на Дніпровській набережній «Вербовий Гай» від будинку 13 по вул. Дніпровська Набережна до Дарницького мосту в Дніпровському районі м. Києва згідно Акту № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень-3 2017 року, примірна форма КБ-2в, розділ «Влаштування ігрових елементів (конструкцій) «Моторик парк», пункти 7-23, фактично не виконано.

Таким чином, після виконання вказаних робіт, директор Підприємства ОСОБА_4 , діючи на виконання свого злочинного умислу, достовірно знаючи, що роботи в повному обсязі не виконані, маючи на меті заволодіти грошовими коштами, виділеними на виконання робіт, без належних на те підстав, підписував акт КБ-2в, до якого були внесені завідомо неправдиві відомості про нібито виконання робіт в повному обсязі, що не відповідало дійсності, а також довідку про вартість робіт форми КБ-3.

Так, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи з корисливих мотивів, маючи умисел на заволодіння коштами місцевого бюджету, виділеними на проведення робіт, без виконання робіт в повному обсязі, достовірно знаючи, що будівельні роботи не виконано в повному обсязі, маючи на меті в подальшому безпідставно отримати грошові кошти, в акті виконаних робіт форми КБ-2в №2 за грудень-3 2017 року, до якого внесено завідомо неправдиві відомості, власноручно проставив свій підпис та скріпив його печаткою очолюваного ним підприємства, цим самим засвідчивши достовірність виконаних робіт, та в подальшому подав вказані документи до Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» для оплати за нібито виконані роботи в повному обсязі.

У подальшому, вказані завідомо неправдиві офіційні документи, Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» було передано до Головного Управління Державної казначейської служби України у м. Києві, що стало підставою для безпідставного перерахування 28 грудня 2017 року, на користь Підприємства грошових коштів в загальній сумі 210 941, 10 грн, чим спричинено матеріальних збитків місцевому бюджету на вказану суму.

Отже, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом умисного посвідчення офіційних документів з завідомо неправдивими відомостями, діючи з корисних мотивів, заволодів грошовими коштами міського бюджету на суму 210 941, 10 грн.

Крім того, внаслідок вчинення умисних дій, що полягали у складанні, підписанні та видачі, шляхом передачі Замовнику, офіційного документу, а саме Акту виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №2 за грудень-3 2017 року, ОСОБА_4 вніс завідомо неправдиві відомості. Таким чином, після виконання кожної частини робіт, директор Підприємства ОСОБА_4 , діючи на виконання свого злочинного умислу, достовірно знаючи, що роботи в повному обсязі не виконані, маючи на меті заволодіти грошовими коштами, виділеними на виконання робіт, без належних на те підстав, підписав акт КБ-2В, до якого були внесені завідомо неправдиві відомості, про нібито виконання робіт в повному обсязі, що не відповідало дійсності, а також довідки про вартість робіт форми КБ-3.

У подальшому, вказані завідомо неправдиві офіційні документи, Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» було передано до Головного Управління Державної казначейської служби України у м. Києві, що стало підставою для безпідставного перерахування 28 грудня 2017 року на користь Підприємства грошових коштів в загальній сумі 210 941,10 грн, чим спричинено матеріальних збитків місцевому бюджету на вказану суму, що становить понад 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян та є тяжким наслідком його протиправних дій і відповідно кваліфікуючою ознакою скоєного.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/111-21/46393-ПЧ від 06.10.2021, встановлено:

1. Підпис в графі «М.П. Генпідрядник (підрядник)» на довідці про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2017 р. виконаний - ОСОБА_4

2. Підпис в графі «М.П. Генпідрядник (підрядник)» на акті № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2017 року виконаний - ОСОБА_4 .

Отже, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом внесення в офіційні документи з завідомо неправдиві відомості, діючи з корисливих мотивів, заволодів грошовими коштами на суму 210 941, 10 грн.

06 жовтня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України. Як зазначає слідча у клопотанні, що враховуючи обставини, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , є всі підстави вважати, що незастосування до нього запобіжного заходу може потягнути за собою спроби останнього знищити, сховати або спотворити будь-які із речей і документів, які можуть бути доказами у кримінальному провадженні, незаконно впливати на допитаних в ході досудового розслідування свідків, з метою зміни останніми в подальшому своїх показів, або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчої та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді затави. Крім цього, зазначив, що фактів ухилення підозрюваного від сліства не було.

Адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання, оскільки клопотання слідчого є необґрунтованими. Крім того, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з фінансовим тягарем.

Адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення даного клопотання, оскільки ризики, наведенні слідчим в клопотанні, є необґрунтованими. Крім того, зазначила, що підозрюваний не переховується від органу досудового розслідування, співпрацює з ними, тиснути на свідків не збирається, тому просила відмовити в задоволенні клопотання. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав доводи своїх захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Однак, стороною обвинувачення не було підтверджено належними та допустимими доказами існування передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків.

Ризик того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей і документів, які можуть бути доказами у кримінальному провадженні, не може ґрунтуватися лише на власних домислах сторони обвинувачення. Також слідчим не було надано жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_4 може тиснути на свідків та перешкоджати повному, всебічному та неупередженому досудовому розслідуванні. Як зазначено в п. 143 Рішення ЄСПЛ «Бойченко проти Молдови» (№ 41088/05 від 11.07.2006р.) одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказання підстав, з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню по справі, переховуватись від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатніми для ухвалення рішення про тримання заявника під вартою. Аналогічні висновки зроблено Європейським судом з прав людини в справах «Беччієв проти Молдови» та «Сарбан проти Молдови».

Факти знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, відсутні.

Ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків не доведений, оскільки досудове слідство триває майже 2 роки, за цей час з буку підозрюваного не вбачався тиск на свідків. Враховуючи вищевикладене, стороною обвинувачення не було зазначено жодних обставин на підтвердження існування ризиків, передбачених ст. 177 України, що є виключною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді застави та унеможливлювало б застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Слідчий обґрунтовує наявність ризиків лише власними міркуванням та припущеннями щодо ОСОБА_4 , коли повинні братись до уваги та оцінюватись лише реальні конкретні матеріали, отримані в процесі досудового розслідування. Таких доказів на підтвердження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим не надано. Обставини, що свідчать про неналежну поведінку ОСОБА_4 в процесі розслідування, також відсутні.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Судом було встановлено, що 15 січня 2019 року відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0000352.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

06 жовтня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України. При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак, відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Так, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у м. Києві, офіційно працевлаштований, має на утриманні двох дітей, його характеристику, довідку про доходи, подяки за надану ним допомогу.

Крім того, обставин, які б свідчили про неналежну поведінку ОСОБА_4 у ході досудового розслідування, судом не встановлено. Таких обставин не наведено і прокурором.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, у клопотанні слідчого не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть бути підставою для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

З огляду на вищезазначені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави є надмірним запобіжним заходом.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_4 , а тому клопотання задоволенню не підлягає, при цьому слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За таких обставин, керуючись вимогами ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 182, 184, 194, 309, 310КПК України, слідчий суддя,-

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, залежно від стадії кримінального провадження, та згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки: не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон (закордонний паспорт), інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки покласти на ОСОБА_4 на два місяці - до 10 грудня 2021 року.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати. Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 . Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено 15 жовтня 2021 року о 11 годині 10 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1