Справа № 529/111/22
Провадження № 1-кп/529/18/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року Диканський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000915 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Диканського районного суду Полтавської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000915 стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

До ОСОБА_4 під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 02 січня 2022 року застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, а саме до 23 год. 00 хв. 27 лютого 2022 року.

Станом на 21 лютого 2022 року кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 115 КК України ще не розглянуто по суті.

В підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Прокурор мотивував клопотання тим, що строк дії ухвали слідчого судді щодо тримання під вартою ОСОБА_4 закінчується о 23 год. 00 хв. 27 лютого 2022 року, однак розгляд кримінального провадження ще не завершений. На теперішній час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати. Зокрема є об`єктивні причини вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, що ускладнить повне та об`єктивне встановлення істини у кримінальному провадженні та його розгляд в розумні строки. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого не можливо, оскільки вони передбачають можливість перебування на волі, що не виключає можливість переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на потерпілу та свідків, виходячи із тяжкості вчиненого злочину та покарання за його вчинення, останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у вигляді умисного вбивства, що відноситься до насильницьких злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років. Посилаючись на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні вбивства, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, прокурор просив при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати обвинуваченому розмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти задоволенні клопотання прокурора про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні при вирішенні клопотання прокурора покладалась на розсуд суду.

Розглянувши клопотання прокурора про застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши доводи прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З обвинувального акта вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у вигляді умисного вбивства, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що обвинувачений міг вчинити інкримінований йому злочин, висунуте обвинувачення є обґрунтованим. При цьому, судом при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини обвинуваченого не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 02 січня 2022 року стосовно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, а саме до 23 год. 00 хв. 27 лютого 2022 року.

Враховуючи вищевказані обставини в їх сукупності, беручи до уваги, що на час розгляду клопотання кримінальне провадження ще не розглянуте по суті, суд дійшов висновку, що доводи прокурора є обґрунтованими, а заявлені в клопотанні ризики, а саме можливість переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, вчинення ним нових кримінальних правопорушень та незаконного впливу на потерпілу і свідків, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років, не зменшилися та існують на час розгляду клопотання, у зв`язку із чим необхідність застосування до цього обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпала.

Більш м`які запобіжні заходи стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , зокрема і домашній арешт, неможливо застосувати, оскільки вони передбачають можливість перебування на волі, що не виключає можливість переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на потерпілу та свідків, що ускладнить повне та об`єктивне встановлення істини у кримінальному провадженні та його розгляд у розумні строки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду та інші обставини, на які Європейський суд з прав людини посилався у своїх рішеннях (рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10.02.2011, рішення "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000, рішення "Летельє проти Франції" від 26.06.1991).

Враховуючи викладені вище обставини у їх сукупності, які з переконливістю свідчать про обґрунтованість наявності ризиків, вказаних у клопотанні прокурора, які можуть бути усунені лише при триманні обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, беручи до уваги тяжкість вчиненого злочину проти життя особи та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у скоєні злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, враховуючи те, що строк дії ухвали слідчого судді про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується, а судовий розгляд кримінального провадження ще не завершено, з метою об`єктивного та всебічного розгляду кримінального провадження у розумні строки, суд дійшов висновку, що саме тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 усуне наявні ризики неналежної процесуальної поведінки цього обвинуваченого та його незаконного впливу на потерпілу та свідків і буде сприяти належному проведенню судового розгляду кримінального провадження.

Виходячи з викладених вище обставин у їх сукупності, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 21 квітня 2022 року.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи пістави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, те що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, а саме в умисному вбивстві, суд вважає за необхідне не визначати обвинуваченому розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, п. 2 ч. 4 ст. 183, ст. ст. 194, 196, 197, 205, ч. 3 ст. 315, ст. ст. 370, 372, 376, 392, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою за даною ухвалою суду обчислювати з 21 лютого 2022 року, тобто з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Дія цієї ухвали закінчується 21 квітня 2022 року включно.

На підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави обвинуваченому ОСОБА_4 не визначати.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_4 та прокурору негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1