Справа № 991/428/22
Провадження № 1-кс/991/438/22
УХВАЛА
25 січня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії обов`язків, передбачених ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, щодо:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мостиська Другі Мостиського району Львівської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні під № 0000016, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.01.2021.

(1)Короткий виклад змісту поданого клопотання
20.01.2022 Вищим антикорупційним судом отримано клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії обов`язків ОСОБА_3 .
В обґрунтування цьому у клопотанні зазначається, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000016 від 14.01.2021 за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 366-2 Кримінального кодексу України (далі КК України).

Прокурор у клопотанні зазначає, що протокольним рішенням загальних зборів № 23/1 Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Акс Кепітал» (далі - Товариство) 23.12.2020 ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), призначено ліквідатором з покладенням на нього функцій із проведення ліквідаційної процедури вказаного товариства.

На час призначення ОСОБА_6 на вищевказану посаду, суддею Окружного адміністративного суду міста Києва (далі ОАСК) ОСОБА_7 здійснювався розгляд справи № 640/32334/20 за позовом Товариства до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413 на суму 54 710 191 грн.

Представництво інтересів Товариства в суді відповідно до договору про надання правової допомоги від 21.12.2020 здійснювалось адвокатом ОСОБА_3 . Пунктом 2 договору визначено, що адвокат зобов`язується належним чином і в повному обсязі надавати правову допомогу, таким чином ОСОБА_3 як представник був зацікавлений у задоволенні позовної заяви Товариства, у розгляді якої брав участь.

При цьому, у ОСОБА_3 виник умисел щодо заволодіння майном (грошовими коштами) Товариства або осіб, які його представляли, в особливо великих розмірах шляхом здійснення обману (шахрайства).

Будучи знайомим із ОСОБА_8 , який на той час обіймав посаду в Службі зовнішньої розвідки України, мав свідоцтво адвоката, враховуючи те, що він є рідним братом голови ОАСК, ОСОБА_3 , розуміючи, що останній, завдяки наявним зв`язкам, зможе допомогти в реалізації злочину, вирішив звернутись до нього з метою залучення його до злочинної діяльності.

Приблизно в кінці грудня 2020 року на початку січня 2021 року ОСОБА_3 досяг із ОСОБА_8 домовленості про спільне вчинення злочину, а саме заволодіння грошовими коштами ОСОБА_6 в сумі 120 тисяч доларів США шляхом обману, вчиненого за попередньою змовою групою осіб в особливо великому розмірі.

Вказаний злочинний задум ОСОБА_3 та ОСОБА_8 планували реалізувати шляхом підбурення ОСОБА_6 до надання неправомірної вигоди судді ОАСК ОСОБА_7 .

При цьому, ОСОБА_8 мав встановити контакт із суддею через наближених до нього осіб з метою отримання інформації щодо стану розгляду справи № 640/32334/20, для чого ОСОБА_3 у свою чергу надав йому інформацію щодо позовної заяви та судді, який здійснює її розгляд.

ОСОБА_3 , згідно із злочинним планом, узгодженим із ОСОБА_8 , мав здійснювати спілкування з представником Товариства та запропонувати йому надати кошти в сумі 120 тисяч доларів США, переконавши, що вони потрібні для передачі судді ОАСК.

Ані ОСОБА_3 , ані ОСОБА_8 реальних намірів передавати одержані від ОСОБА_6 кошти судді ОАСК ОСОБА_7 не мали, а вона з їхніми злочинними планами обізнана не була.

13.01.2021 ОСОБА_3 , під час зустрічі з ОСОБА_6 у приміщенні супермаркету «Сільпо», розташованому за адресою: м. Київ, вул. Січових стрільців, 37-41, поінформував його про можливість отримати позитивне рішення у справі № 640/32334/20 шляхом надання неправомірної вигоди судді ОАСК. При цьому, під час бесіди почав переконувати ОСОБА_6 про наявність у нього зв`язків в ОАСК, завдяки яким можна шляхом пропозиції та передачі судді неправомірної вигоди в сумі 120 тисяч доларів США отримати рішення у справі на користь Товариства.

Вказаними діями, а саме створенням уяви у ОСОБА_6 про можливість отримання судового рішення на користь Товариства лише шляхом надання неправомірної вигоди, а також переконанням щодо наявної у ОСОБА_3 можливості вирішити це питання, він намагався схилити ОСОБА_6 до надання неправомірної вигоди судді. При цьому, реальних намірів передавати отримані від ОСОБА_6 грошові кошти не мав, а планував залишити частину собі, а частину надати ОСОБА_8 .

У подальшому, 09.02.2021 приблизно о 9 год 45 хв, під час зустрічі в офісі за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , повідомив ОСОБА_6 , що ним здійснюється робота, спрямована на отримання позитивного судового рішення на користь Товариства, для чого необхідно передати неправомірну вигоду судді, який розглядає справу.

У ході спілкування ОСОБА_6 зазначив ОСОБА_3 , що на замовлення Товариства проведено експертизу, яка підтверджує протиправність податкового повідомлення-рішення, тому в суду є підстави для задоволення позову Товариства. Водночас, ОСОБА_3 , незважаючи на докази, які можуть вплинути на задоволення позову про скасування податкового повідомлення-рішення, продовжив схиляти ОСОБА_6 до надання неправомірної вигоди судді.

Ураховуючи переконання ОСОБА_3 щодо необхідності надання неправомірної вигоди судді ОАСК та неможливості отримання позитивного судового рішення в інший спосіб, ОСОБА_6 дав згоду на надання неправомірної вигоди. Він попросив ОСОБА_3 погодити зменшення суми до 100 тисяч доларів США у зв`язку із відсутністю потрібних коштів. ОСОБА_3 повідомив, що спробує домовитися про це під час зустрічі з посередником, тобто із ОСОБА_8 .

Таким чином, після досягнення ОСОБА_3 мети, а саме переконання ОСОБА_6 вчинити кримінальне правопорушення, пов`язане з наданням неправомірної вигоди судді ОАСК, ОСОБА_3 із ОСОБА_8 отримали можливість довести до кінця спільний злочинний задум, спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСОБА_6 в сумі 100 тисяч доларів США, шляхом обману, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

ОСОБА_3 15.02.2021 зі свого мобільного телефону зателефонував на мобільний телефон ОСОБА_6 та повідомив про те, що 16.02.2021 він планує зустрітись із посередником, тобто ОСОБА_8 , від якого повинен одержати інформацію про хід справи.

16.02.2021 ОСОБА_3 біля будинку АДРЕСА_3 зустрівся із ОСОБА_8 , який повідомив, що не зміг поговорити з головою ОАСК, та пояснив, що отримати відповідь щодо стану розгляду справи він зможе лише після спілкування з ним.

Того ж дня, приблизно о 15 год 30 хв ОСОБА_3 повідомив ОСОБА_6 , що для прийняття суддею рішення на користь Товариства та передачі їй за це неправомірної вигоди необхідно, щоб посередник попередньо поспілкувався з цього питання з головою ОАСК, який зможе з нею вирішити це питання.

Крім того, ОСОБА_3 , розуміючи, що неправомірну вигоду судді він надавати не збирається, сказав ОСОБА_6 про потребу передати 100 тисяч доларів США.

Після підготовчого судового засідання у справі № 640/32334/20, яке відбулось в ОАСК, 17.02.2021, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81-А, ОСОБА_3 , повідомив ОСОБА_6 , що до 17.03.2021 питання щодо передачі неправомірної вигоди судді ОАСК Балась ОСОБА_9 за прийняття рішення на користь Товариства буде вирішене.

ОСОБА_8 , з метою з`ясування інформації про здійснені ОСОБА_3 дії 10.03.2021 приблизно о 12 год 35 хв зустрівся з ним біля будинку № 14/13 по вул. Немировича-Данченка в м. Києві. У ході зустрічі, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_3 про необхідність отримання підтвердження інформації щодо ймовірного прийняття рішення на користь Товариства, після чого можна буде отримати грошові кошти, а також те, що в найближчий час він матиме потрібну інформацію.

Цього ж дня, приблизно о 12 год 38 хв ОСОБА_3 , використовуючи мобільний додаток «Telegram», зателефонував ОСОБА_6 та зазначив, що інформацію про можливість вирішення питання про отримання судового рішення на користь Товариства він отримає на початку тижня і може виникнути потреба передати частину неправомірної вигоди.

ОСОБА_8 16.03.2021 о 11 год 26 хв у додатку «Signal» надіслав ОСОБА_3 повідомлення про те, що остаточної інформації він ще не отримав, оскільки матеріали вивчаються, проте необхідно отримати від ОСОБА_6 частину грошових коштів у розмірі 10 тисяч доларів США, що виглядало б для нього як перша частина неправомірної винагороди.

Цього ж дня, приблизно о 13 год 45 хв ОСОБА_3 , використовуючи мобільний додаток «Telegram», зі свого мобільного телефону зателефонував на мобільний телефон ОСОБА_6 та повідомив, що ОСОБА_7 попередньо дала згоду на задоволення позову на користь Товариства за неправомірну вигоду в розмірі 100 тисяч доларів США. Також, він зазначив, що треба передати йому частину грошових коштів у розмірі 20 тисяч доларів США.

ОСОБА_3 25.03.2021 приблизно о 15 год приїхав на зустріч до ОСОБА_6 в офіс за адресою: АДРЕСА_2 . Під час неї, ОСОБА_6 сказав ОСОБА_3 , що на теперішній час із необхідної частини неправомірної вигоди в сумі 20 тисяч доларів США він має можливість надати лише 10 тисяч доларів США. На це ОСОБА_3 , розуміючи, що із ОСОБА_8 була обумовлена саме така сума, повідомив, що він та його посередник не заперечують проти цього.

Надалі ОСОБА_6 та ОСОБА_3 приїхали до відділення АТ «Кредобанк», розташованого за адресою: м. Київ, просп. Степана Бандери, 21, де ОСОБА_6 вилучив з орендованої ним сейфової скриньки 10 тисяч доларів США. Їх, в подальшому в автомобілі марки «MAZDA» моделі «CX-5», д.н.з. НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , передав йому як частину неправомірної вигоди для судді ОАСК ОСОБА_7 за прийняття судового рішення на користь Товариства у справі № 640/32334/20.

Цього ж дня, о 16 год 09 хв ОСОБА_3 у додатку «Signal» повідомив ОСОБА_8 про одержання частини грошових коштів у розмірі 10 тисяч доларів США та отримав підтвердження щодо продовження дій, спрямованих на досягнення загальної злочинної мети.

29.03.2021 ОСОБА_8 , будучи обізнаним із станом розгляду суддею ОАСК ОСОБА_7 справи № 640/32334/20, зі свого мобільного телефону зателефонував на мобільний телефон ОСОБА_3 та сказав про потребу отримати від ОСОБА_6 всю суму грошових коштів до 05.04.2021 для завершення злочину.

Під час розмови через додаток «Telegram» ОСОБА_3 повідомив ОСОБА_6 , що його посередник запевнив про прийняття судом рішення на користь Товариства. Після чого поінформував, що до 05.04.2021 необхідно передати решту неправомірної вигоди для судді ОСОБА_7 та для прискорення розгляду справи підготувати проєкт судового рішення на користь Товариства, щоб він його передав судді.

05.04.2021 приблизно о 15 год ОСОБА_3 , з метою отримання від ОСОБА_6 решти неправомірної вигоди, прибув до приміщення офісу за адресою: АДРЕСА_2 . Звідти разом із ОСОБА_6 поїхав до відділення АТ «Кредобанк», розташованого за адресою: м. Київ, просп. Степана Бандери, 21.

Прибувши до відділення банку, ОСОБА_6 вилучив з орендованої ним сейфової скриньки грошові кошти в сумі 90 тисяч доларів США. Їх він передав ОСОБА_3 , перебуваючи в автомобілі марки «MAZDA» моделі «CX-5», д.н.з. НОМЕР_1 , як частину неправомірної вигоди для судді ОАСК, а також флешнакопичувач, на якому містився проєкт тексту рішення суду, та аркуш формату А4 із зазначеним текстом.

Таким чином, ОСОБА_8 та ОСОБА_3 виконали свій злочинний план, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, заволоділи грошовими коштами в сумі 100 тисяч доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 05.04.2021 складає 2 795 550 гривень.

Цього ж дня, ОСОБА_3 за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, зустрівся із ОСОБА_8 . В автомобілі марки «Infiniti» моделі «Qx 70», д.н.з. НОМЕР_2 , що належить на праві власності ОСОБА_8 , вони розподілили між собою отримані від ОСОБА_6 грошові кошти таким чином: ОСОБА_8 було передано 80 тисяч доларів США, а ОСОБА_3 20 тисяч доларів США.

У подальшому, 06.04.2021 співробітниками НАБУ була припинена злочинна діяльність ОСОБА_3 і ОСОБА_8 , оскільки вони були затримані в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).

07.04.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.

17.09.2021 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_3 підозри, як зазначено у клопотанні, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Прокурор у клопотанні також вказує на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.04.2021, якою ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 04.06.2021 включно, а також визначено заставу у розмірі 2 951 000 грн. та на підозрюваного покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК.
09.04.2021 ОСОБА_3 було звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Того ж дня розпочався строк дії додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК.
Ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду строк дії обов`язків ОСОБА_3 неодноразово продовжувався, востаннє до 30.01.2022.
Крім того, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.09.2021 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 07.12.2021.

18.11.2021 матеріали досудового розслідування відкриті стороні захисту. На цей час, як вказує прокурор, підозрюваний ОСОБА_8 ознайомився із 21 томом кримінального провадження, захисник ОСОБА_10 ознайомився із 22 томами, ОСОБА_11 з 6 томами, ОСОБА_12 з 6 томами, підозрюваний ОСОБА_3 ознайомився із 18 томами, його захисники ОСОБА_13 з 18 томами, ОСОБА_14 з 15 томами.

Прокурор вказує, що ризики, передбачені п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК, не зменшилися, що свідчить про необхідність продовження строку дії покладених на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК.

Таким чином, прокурор у клопотанні просить продовжити ОСОБА_3 строк дії додаткових обов`язків на два місяці.
(2) Позиції учасників провадження, висловлені в судовому засіданні
Прокурор ОСОБА_5 підтримав доводи клопотання та просив продовжити ОСОБА_3 строк дії додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, на два місяці.
Захисник ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора. Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні клопотання
За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Частина 5 статті 194 КПК встановлює можливість покладення на підозрюваного додаткових обов`язків під час застосування запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК такі обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК.
Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК клопотання прокурора, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують дію додаткових обов`язків;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.
Крім того, ч. 4 ст. 199 КПК визначає, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку додаткових обов`язків до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.
З аналізу та синтезу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу необхідно перевірити:
1)який запобіжний захід застосовано до ОСОБА_3 .?
2)чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення?
3)чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики з урахуванням характеризуючих обставин, визначених ст. 178 КПК?
4)чи підлягають визначені ОСОБА_3 обов`язки зміні з урахуванням доводів сторони захисту?
5)на який строк необхідно продовжити дію обов`язків?
З огляду на це, слідчому судді необхідно дослідити окремо кожне із зазначених питань вище, за результатами чого прийняти відповідне рішення.
(3.1) Щодо запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_3 .
Слідчим суддею встановлено, що 09.04.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду було застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 04.06.2021 включно. Цією ухвалою визначено розмір альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у вигляді застави - у розмірі 1300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 951 000 грн. Нею ж, у випадку внесення застави, покладено на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК, строком на два місяці.
09.04.2021 ОСОБА_3 було звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням застави у вищезазначеному розмірі.
Ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду строк дії обов`язків, застосовних до ОСОБА_3 , неодноразово продовжувався. Востаннє, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.11.2021 строк дії обов`язків було продовжено до 30.01.2022, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду;

-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які надають право виїзду за кордон;

-утримуватися від спілкування із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5

(3.2) Щодо обґрунтованості підозри
Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.

Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Слідчим суддею встановлено, що 07.04.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

17.09.2021 йому було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.

Так, частина четверта статті 190 КК України передбачає відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), яке вчинене в особливо великих розмірах або організованою групою.

Згідно з пунктом четвертим примітки до статті 185 КК України, серед іншого, у статті 190 цього Кодексу в особливо великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Стаття 27 КК України визначає види співучасників. Згідно з ч. 4 ст. 27 КК України підбурювачем є особа, яка умовлянням, підкупом, погрозою, примусом або іншим чином схилила іншого співучасника до вчинення кримінального правопорушення.

Частина третя статті 369 КК України передбачає відповідальність, зокрема, за надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище за вчинення службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням наданої влади, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Згідно з приміткою до ст. 364-1 КК України у статті 369 цього Кодексу під неправомірною вигодою слід розуміти зокрема грошові кошти, які пропонують, обіцяють, надають або одержують без законних на те підстав.

Відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовими особами, які займають відповідальне становище, у статті 369 цього Кодексу є, зокрема, судді.

Кримінальне правопорушення визнається вчиненим за попередньою змовою групою осіб, якщо його спільно вчинили декілька осіб (дві або більше), які заздалегідь, тобто до початку кримінального правопорушення, домовилися про спільне його вчинення (ч. 2 ст. 28 КК України).

Варто враховувати, що згідно з п. 9 постанови Пленуму Верхового Суду України № 5 від 26.04.2002 дії службової особи, яка, одержуючи гроші чи матеріальні цінності начебто для передачі іншій службовій особі як хабар, мала намір не передавати їх, а привласнити, належить кваліфікувати не за ст. 368 КК України, а за відповідними частинами статей 190 та 364 КК України як шахрайство та зловживання владою чи службовим становищем, а за наявності до того підстав - і за відповідними частинами статей 27, 15 та 369 КК України як підбурювання до замаху на давання хабара. Особа, яка в такому випадку передала гроші чи цінності, вважаючи, що вона дає хабар, несе відповідальність за замах на давання останнього.
Окрім цього, для визначення можливості вчинення ОСОБА_3 вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено відомості, надані сторонами, зокрема:
- копію заяви ОСОБА_6 від 14.01.2021. Згідно з нею, 23.12.2020 його, рішенням зборів учасників, призначено ліквідатором Товариства. З метою представництва інтересів товариства, виникла необхідність у залученні адвоката. Під час зустрічі з адвокатом ОСОБА_3 , останній зазначив про те, що спір товариства можна вирішити в ОАСК на їх користь за 120 тис. доларів США і це питання вже узгоджено у суді;
- копію протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 06.04.2021. Згідно з ним, ОСОБА_3 був залучений до надання юридичних послуг Товариства в ОАСК. 18.12.2020 товариством подано позов до ОАСК про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 на суму 54 680 191 грн. Позов прийнято у провадження суддею ОСОБА_16 на підставі ухвали від 30.12.2020 по справі № 640/32334/20. ОСОБА_3 повідомляв його про хід виконання адвокатських функцій та декілька разів використовував словосполучення «определитесь с предложением». 13.01.2021 ОСОБА_3 повідомив його, що спілкувався з людиною, яка зазначила, що в адміністративній справі може бути винесено рішення на користь Товариства за 120 тис. доларів США. 09.02.2021 він запитав у ОСОБА_3 чи може сума бути зменшена, на що він відповів, що йому пояснили про готовність вирішити справу на користь підприємства в межах озвученої суми. Він повідомив ОСОБА_3 про проведення експертизи, якою порушень у діях підприємства не встановлено, внаслідок чого, довести неправомірність дій ГУ ДФС у місті Києві буде дещо легше. Проте, ОСОБА_3 пояснив, що така експертиза лише дасть можливість судді, який розглядатиме справу простіше написати рішення, однак, навряд вплине на розмір неправомірної вигоди. ОСОБА_3 повідомив, що з`ясує питання про зменшення розміру неправомірної вигоди та повідомив, що посередник в справах, які розглядаються ОАСК, неправомірну вигоду бере лише за винесення позитивного рішення в першій судовій інстанції. 16.02.2021 ОСОБА_3 повідомив йому, що для того, щоб ОСОБА_7 розглянула справу на їх користь, то з нею попередньо має переговорити голова суду. Посередник є близькою людиною голови суду. ОСОБА_3 повідомив, що особам з якими він співпрацює він повідомив, що сума неправомірної вигоди буде становити 100 тис. доларів США, і ті не висловили заперечень, а сума його винагороди за участь в судовому розгляді він оцінює на рівні 2000 доларів США. 25.03.2021 він повідомив ОСОБА_3 , що зможе дати 10 ти доларів США як завдаток (частину) неправомірної вигоди. Вони поїхали у відділення банку, де зі скриньки де він зберігав гроші дістав 10 тис. доларів США, які він передав ОСОБА_3 . 29.03.2021 ОСОБА_3 повідомив його, що розмовляв з посередником, який запевнив, що розгляд справи в суді буде на його користь, а крайній строк на отримання коштів 05.04.2021. Цього дня він та ОСОБА_3 поїхали до банку, де із банківської скриньки вилучив грошові кошти у сумі 90 тис доларів США, які він передав ОСОБА_3 , який перерахував кількість пачок грошових купюр;
- копію протоколу № 23/1 загальних зборів учасників Товариства від 23.12.2020. Згідно з ним, призначено ліквідатором товариства ОСОБА_6 ;
- копію витягу з ЄДРПОУ; податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413; договору про надання правової допомоги від 21.12.2020 між адвокатом ОСОБА_3 та Товариством; позовної заяви про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413; ухвали ОАСК від 30.12.2020 судді ОСОБА_7 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 640/32334/20;
- копію протоколу огляду від 05.04.2021 мобільного телефону ОСОБА_6 , в якому зафіксовано обставини спілкування з ОСОБА_3 ;
- копію протоколу огляду та вручення грошових коштів від 25.03.2021. Оглядом встановлено грошові кошти в сумі 10 000 доларів США з серіями та номерами купюр, далі їх передано ОСОБА_6 ;
- копію протоколу огляду та вручення грошових коштів та несправжніх імітаційних засобів від 05.04.2021. Згідно з ним, оглянуто: флеш-накопичувач Kingston Datatraveler; аркуш паперу білого кольору формату А-4 з надрукованим на ньому тексті, який відповідає тексту у файлі, який збережений на флеш-накопичувачі; грошові кошти в сумі 90 000 доларів США з серіями та номерами купюр. Далі їх вручено ОСОБА_6 ;
- копію протоколу обшуку від 07.04.2021 за адресою: АДРЕСА_4 , під час якого вилучено грошові кошти в сумі 80 тис. доларів США, копію паспорта та автобіографію ОСОБА_8 , квитанції та рахунки на ім`я ОСОБА_17 , альбом з фотографіями ОСОБА_17 , грошові кошти в сумі 3 774 500 доларів США, 846 560 Євро, 20 тис. фунтів стерлінгів, 236 тис. грн, 100 шекелей;
- копію протоколу обшуку від 06.04.2021 за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено, зокрема, грошові кошти в сумі 20 тис. доларів США;
- копії протоколів огляду від 07.04.2021 та 08.04.2021 телефону ОСОБА_8 , в якому міститься листування ОСОБА_8 та ОСОБА_3 щодо обставин розгляду адміністративної справи 640/32334/20;
- копію протоколу допиту свідка ( ОСОБА_7 ) від 13.05.2021: свідок пояснила, що була суддею ОАСК, 21.12.2020 до ОАСК звернулось ТДВ «СК «АКС КЕПІТАЛ» з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення. Цій справі присвоєно номер № 640/32334/20. ОСОБА_7 здійснювала розгляд цієї справи. У підготовчі судові засідання 17.02.2021 та 17.03.2021 з`являлись представники позивача: адвокат ОСОБА_3 та ліквідатор товариства ОСОБА_6 , а також представник ГУ ДПС у м. Києві. 17.03.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.04.2021. Свідок зазначила, що особи ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_8 їй особисто не знайомі. Коваленка та Донця вона бачила двічі у засіданнях щодо розгляду вказаної справи. Прізвище ОСОБА_18 вона вперше почула із засобів масової інформації 06.04.2021, звідки також додатково дізналася, що ця особа є братом ОСОБА_17 . Ніколи не спілкувалася із ОСОБА_8 . Вона також зазначила, що до неї не зверталась жодна особа з приводу винесення рішення у цій справі, жодна особа не цікавилась ходом розгляду цієї справи, жодного позапроцесуального спілкування ані з Донцем, ані з ОСОБА_18 , ані з будь-ким не відбувалось;
- копію протоколу допиту свідка ( ОСОБА_17 ) від 09.07.2021: свідок є головою ОАСК. Під час допиту відмовився надавати показання по суті більшості поставлених детективом питань. Водночас, вказав, що до нього не зверталися з проханням посприяти в прийнятті позитивного рішення для ТДВ «СК «АКС КЕПІТАЛ» в справі № 640/32334/20 або в інших справах, яких стороною є ТДВ «СК «АКС КЕПІТАЛ» та які розглядались у ОАСК. Повідомив, що до нього ніхто не звертався із проханням взяти участь у передачі неправомірної вигоди судді ОСОБА_7 . Зазначив, що не зберігав, свої речі за адресою: АДРЕСА_4 , або за адресою: АДРЕСА_5 (допит здійснювався за участю адвоката ОСОБА_19 );
- копії матеріалів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, у яких зафіксовано обставини підбурювання ОСОБА_3 та ОСОБА_8 . ОСОБА_6 надати неправомірну вигоду у розмірі 100 тис. доларів США судді ОАСК за прийняття рішення на користь ТДВ «СК «Акс Кепітал», а саме, відповідними протоколами за результатами проведення НСРД від 22.03.2021, 23.03.2021, 02.04.2021, 10.04.2021;
- копії інших матеріалів кримінального провадження в їх сукупності.
З урахуванням досліджених матеріалів, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_3 могли бути вчинені дії, направлені на підбурювання ОСОБА_6 до надання неправомірної вигоди судді.
Зокрема, із матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_3 справді міг вести спілкування із ОСОБА_6 щодо надання ним в інтересах ТДВ «СК «АКС КЕПІТАЛ» неправомірної вигоди, яка мала бути передана судді ОСОБА_7 через певну, наближену до суддів ОАСК, особу.
Із протоколів, складених за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій щодо спілкування ОСОБА_3 із ОСОБА_6 , вбачається, що сумою коштів, яка мала бути передана за вирішення адміністративної справи, є 100 000 доларів США. При цьому, із протоколу обшуку за місцем його проживання вбачається, що частину переданих ОСОБА_6 коштів у сумі 20 тис. доларів США ОСОБА_3 не повіз передавати напряму судді ОАСК або ж передав їх іншому підозрюваному для передання будь-якій службовій особі, а завіз їх до своєї квартири.
Крім цього, слідчий суддя враховує, що під час розгляду вказаного клопотання ОСОБА_3 не вказував на обставину необґрунтованості повідомленої йому підозри. Ба більше, не заперечував проти продовження строків обов`язків за виключенням одного з них.
З урахуванням досліджених документів, слідчий суддя дійшов переконання про відповідність підозри критерію обґрунтованості, що ставиться при вирішенні питання про продовження строку дії додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.
Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для продовження строку додаткових обов`язків.
(3.3) Прокурором доведено те, що заявлені ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ст. 177 КПК, не зменшилися.
Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.
Стаття 177 КПК визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
В ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.11.2021 визнано доведеним існування ризиків переховування ОСОБА_3 від органу досудового розслідування та суду (1), незаконного впливу ним на свідків, експертів (2), перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (3).
Обґрунтованість тверджень про існування вказаних ризиків слідчому судді необхідно перевірити.
1. Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками та іншими обставинами.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_3 у сукупності з іншими обставинами.

Так, ОСОБА_3 з 2016 по 2020 роки 16 разів перетинав державний кордон України в різних пунктах пропуску; з 2015 по 2020 роки отримав дохід у сумі 8 791 721 грн; за цей же період його дружина отримала дохід у сумі 3 553 549 грн; ОСОБА_3 є власником будинків площею 90,1 кв.м та 37,2 кв.м, квартири у місті Києві, двох автомобілів MAZDA CX-5, 2014 р.в та ТОYОТА СОRОLLА 1.6, 2012 р.в.; під час обшуку за місцем проживання у нього виявлено готівкові кошти 10 373 євро, 84 000 грн, 23 227 доларів США.

Зазначені обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватися з огляду на покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення. Практика систематичного виїзду за межі України та майновий стан підозрюваного свідчать про реальну можливість впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності та в такий спосіб, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

2. У засіданні встановлено, що продовжує існувати ризик незаконного впливу підозрюваним на свідків.

КПК встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину, який скоєно за попередньою змовою групою осіб, при цьому ОСОБА_8 , як інший співучасник злочину, обіймав посаду співробітника Служби зовнішньої розвідки. ОСОБА_3 з 2000 року є адвокатом. Використовуючи власні усталені зв`язки із іншими особами з числа працівників правоохоронних органів, представників судової гілки влади він може використати їх для впливу на свідків, зокрема на ОСОБА_6 . На даний момент, підозрюваному стали відомі матеріали кримінального провадження, зокрема, протокол допиту свідка ОСОБА_6 , а тому, підозрюваний знатиме як його дані, так і зміст наданих ним свідчень.

Крім цього, слідчий суддя вважає також реальним реалізацію підозрюваним впливу на експертів у провадженні.

Експертні дослідження є одним із ключових доказів, що можуть бути знівельовані або ж знецінені у разі впливу на експерта у кримінальному провадженні з метою надання заздалегідь узгоджених свідчень на користь певних осіб.

Посилання захисника на ту обставину, що наразі стороні захисту було відкрито матеріали досудового розслідування у порядку ст. 290 КПК, слідчий суддя не бере до уваги, оскільки експерта може бути викликано для допиту уже під час судового розгляду задля роз`яснення висновку, коли й може бути реалізований цей ризик.

3. Продовжує існувати ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином.

ОСОБА_3 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, має можливість домовлятись із іншим співучасником злочину про спільну позицію та процесуальну поведінку, консультувати з приводу можливих способів уникнення від передбаченої законом відповідальності, а також отримувати такі консультації. Він тривалий час займається адвокатською діяльністю. З матеріалів НСРД вбачається, що він має широке коло знайомств, що може бути використано ним з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вказане свідчить про можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

При вирішенні питання про наявність вказаних ризиків слідчим суддею враховуються також і характеризуючі відомості, визначені ст. 178 КПК, стосовно ОСОБА_3 , зокрема, обставини вчинення кримінального правопорушення, вік, стан здоров`я, майновий стан, соціальні зв`язки підозрюваного. Разом з тим, вказані обставини не є достатнім стримуючим фактором, які не дозволять реалізувати підозрюваному встановлені ризики.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

(3.4) Визначені ОСОБА_3 обов`язки не підлягають зміні.
Слідчий суддя вважає, що обов`язки, визначені ОСОБА_3 не є для нього обтяжними, а їх дія є необхідною для мінімізації встановлених слідчим суддею ризиків, описаних у п. 3.3 цієї ухвали. Отож, вони не підлягають зміні.
(3.5) Строк додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК, ОСОБА_3 необхідно продовжити на два місяці
Відповідно до ухвали слідчого судді від 24.09.2021 строк досудового у кримінальному провадженні № 0000016 від 14.01.2021 продовжено до восьми місяців, тобто до 07.12.2021.
Із наданих у судовому засіданні пояснень вбачається, що досудове розслідування 18.11.2021 завершено та стороні захисту відкрито у порядку статті 290 КПК матеріали досудового розслідування для ознайомлення.
Згідно з ч. 5 ст. 219 КПК не включається у строки досудового розслідування строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу. Відтак, момент закінчення досудового розслідування у даному випадку залежить від часу ознайомлення сторонами з матеріалами в порядку ст. 290 КПК.
З урахуванням зазначених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що обов`язки ОСОБА_3 необхідно продовжити на два місяці.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

1.Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії обов`язків задовольнити.
2.Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, на два місяці до 25.03.2022 включно, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду;

-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які надають право виїзду за кордон;

-утримуватися від спілкування із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст оголошено 28.01.2022 о 17:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1