Провадження № 1-кс/638/9/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 січня 2022 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

слідчої судді ОСОБА_1

за участю секретарки ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

адвокатки ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурорки Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна по кримінальному провадженню №0002395 від 29.12.2021р., за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

встановив:
Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_6 , звернулася до суду із клопотанням про арешт майна.

У клопотанні прокурор зазначає, що 28.12.2021 року приблизно о 13.30 годин невстановлена особа вчинила крадіжку з приміщення Харківської міської ради що знаходиться за адресою: м. Харків, пл. Конституції, буд. 7.

28.12.2021 року слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 у період часу з 18 год. 20 хв. по 19 год. 22 хв. в присутності понятих був проведений огляд автомобілю, а саме: «RENAULT» д.н.з. НОМЕР_1 якого виявлено та вилучено:

Системний блок INPUT:240VAC/5A/47-63Hz з клавіатурою ,мишою Genius та кабелем живлення;

Системний блок Artline AC/220V xAL 197037 з кабелем живлення ADS-40NP-12-1 12030E;

Системний блок Artline AC/220V xAL197037;

Системной блок Artline xAL 199714 з клавіатурою XOH0 та кабелем живлення;

Системний блок Qube AC 220V Al196328 з клавіатурою, мишою, підставка під монітор;

Системний блок Artline xAL197048 з кабелем живлення;

Монітор Dell CN-053K43-FCC00-123-CWGB-A06 8. Монітор Msi Is Part 13252 IEC 60950-1 R41168335 BA9HO40C00863.

Крім того, 28.12.2021 року слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 у період часу з 18 год. 40 хв. по 19 год. 10 хв. в присутності понятих був проведений огляд автомобілю, а саме: «RENAULT» д.н.з. НОМЕР_1 якого виявлено та вилучено:

автомобіль марки «RENAULT TRAFIC» державний номерний знак НОМЕР_1 білого кольору, номер кузову НОМЕР_2

Крім того, 28.12.2021 року слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 у період часу з 19 год. 20 хв. по 20 год. 00 хв. в присутності понятих був проведений огляд автомобілю, а саме: «OPEL VIVARO», державний номер НОМЕР_3 , якого виявлено та вилучено:

автомобіль марки «OPEL VIVARO», державний номер НОМЕР_3 , білого кольору, номер кузову НОМЕР_4 .

Вилучені предмети визнані речовими доказами та знаходяться в Харківському районному управлінні поліції №3 ГУ НП в Харківській області.

На думку прокурора, на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені під час огляду місця події предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.

У судове засідання прокурор не з`явилась, про час та місце розгляду клопотання була повідомлена належним чином.

Присутній у судовому засіданні слідчий Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області, капітан поліції ОСОБА_3 , підтримав клопотання з підстав викладених в ньому та просив накласти арешт на вилучене майно. Однак у ході надання пояснень, щодо суті та змісту клопотання, слідчий ОСОБА_3 повідомив, що вилучені автомобілі марки «RENAULT TRAFIC» та марки «OPEL VIVARO», як доказ, загалом не представляють інтересу для органу досудового слідства.

Присутня у судовому засіданні представник власників майна, адвокат ОСОБА_4 , надала письмові заперечення проти клопотання прокурора та просила відмовити в задоволенні клопотання. Заперечення мотивовані тим, що вилучення майна відбулося із суттєвими поршнями норм КПК України, крім того, вилучене майно не є речовим доказом у розумінні ст. 98 КПК України. Крім того, адвокат зазначала, що матеріали клопотання не містять документів, які посвідчують право власності Харківської міської ради на вилучену комп`ютерну техніку.

Власник майна- ОСОБА_5 підтримав думку свого представника.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши доводи клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати, зокрема правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону та наявні докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98 КПК України.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається з наданих матеріалів, прокурор, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надала достатніх і належних доказів тих обставин, на які послалась у клопотанні.

В наданих матеріалах, як вважає слідча суддя, не міститься жодного доказу того, що вказане у клопотанні майно відповідає, критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відповідні постанови органу досудового розслідування про визнання цього майна речовим доказом у провадженні, є формальними.

У наданих органом досудового розслідування постановах про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 29.12.2021р. та 31.12.2021р., складених слідчим Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області, капітаном поліції ОСОБА_3 , не міститься жодного обґрунтування, якому чи яким із критеріїв ч. 1 ст. 98 КПК України відповідає зазначене вище майно.

Крім того, у судовому засіданні, слідчий ОСОБА_3 повідомив, що вилучені автомобілі марки «RENAULT TRAFIC» та марки «OPEL VIVARO», як доказ, загалом не представляють інтересу для органу досудового слідства.

Таким чином, зазначене вище майно, жодним чином не може відповідати ознакам речового доказу в рамках кримінального провадження №0002395 від 29.12.2021р.

Щодо вилученої комп`ютерної техніки на яку просить накласти арешт прокурор у своєму клопотанні, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається із клопотання, 28.12.2021 року слідчим слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 у період часу з 18 год. 20 хв. по 19 год. 22 хв. в присутності понятих був проведений огляд автомобілю, а саме: «RENAULT» д.н.з. НОМЕР_1 якого виявлено та вилучено комп`ютерну техніку у асортименті, переляк якої вказано у клопотанні. За фактом проведення вказаної слідчої дії було складено протокол огляду місця події від 28.12.2021року, із описом вилученого майна. Із тексту клопотання вбачається, що вилучена комп`ютерна техніка, перебувала у салоні автомобіля.

Стаття 30 Конституції України, зміст якої відтворено й у статті 13 КПК України, передбачає, що кожному гарантується недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Порядок проведення обшуку передбачено, зокрема, положеннями статей 234 та 237 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 234 КПК України, обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування,

Частиною 2 ст. 237 КПК України визначено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Автомобіль, є об`єктом права власності. Має визначені індивідуальні ознаки, більш того, право власності на автомобіль підлягає обов`язковій реєстрації у реєстру речових прав на рухоме майно.

Із матеріалів справи вбачається, що станом на 28.12.2021року, у слідчого була відсутня ухвала слідчого судді, якою б було надано дозвіл на огляд чи обшук визначеного автомобіля.

У свої постанові від 19.01.2021р. по справі № 584/27/18 ВС зазначив, що: «ВС неодноразово визнавав неприпустимим проведення обшуку під виглядом огляду місця події, оскільки таким чином нівелюються вимоги судового контролю, передбачені статтею 233, частиною 2 статті 234 КПК». Аналогічна позиція викладена і у постанові ВС від 08.04.2020р. по справі № 447/1765/16-к.

За змістом статей 214, 223, 237 КПК України, огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження.

Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені КПК, а також відповідальність, встановлена законом. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду.

Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Разом з тим, відомості до ЄРДР щодо кримінального провадження №0002395 були внесені 29.12.2021р., у той час як описані події відбувалися 28.12.2021р. Отже відомості про вчинення кримінального правопорушення було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань лише на наступний день і на підставі даних, отриманих під час вказаного огляду.

За таких обставин, проведений органами досудового розслідування 28.12.2021р. огляд місця події - фактично є обшуком, який згідно приписів ч. 2 ст. 234 КПК здійснюється лише на підставі ухвали слідчого судді та після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 3 ст. 214 КПК).

До постановлення ухвали слідчого судді слідчий, прокурор має право увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину (ст. 233 КПК України)

У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Однак такі дії ні слідчим ні прокурором вчинені не були.

Аналогічна позиція викладена і у постанові ВС від 26.02.2019р. по справі № 266/4000/14-к та постанові ВС від 07.06.2018р. по справі № 740/5066/15-к.

Крім того, відповідно до позиції ВС, що викладена у постанові від 07.06.2018р. по справі № 740/5066/15-к ВС, описані порушення норм КПК України, в силу положень ст. 87 КПК України, у подальшому тягнуть за собою недопустимість вилученого майна, як доказу, що також унеможливлює задоволення клопотання про арешт.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Досліджуючи зміст клопотання про арешт майна та матеріали до нього, не вбачається можливим встановити, власника комп`ютерної техніки. За твердженням органу досудового слідства, вказана комп`ютерна техніка належить Харківській міській раді, однак жодного доказу на підтвердження цього матеріали клопотання не містять. З огляду на що, не можливо встановити особу, якій кримінальним правопорушенням було завдано шкоди.

Із врахуванням наведених обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 131-132, 170-173, 309, КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання прокурорки Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_6 про арешт майна залишити без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлено 10 січня 2022 року

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_8 .