У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 428/1970/21

№ 1-кс/183/236/22

11 березня 2022 року слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання представника Альмабхоух ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178,
за участі: прокурора ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

Представник Альмабхоух ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178.
В обґрунтування клопотання зазначив, що 01 березня 2021 року ухвалою слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області постановлено ухвалу у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, про дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , якою користується ОСОБА_6 з метою відшукання та вилучення документальних матеріалів (особистих документів громадян, договорів, залікових книжок, печаток, чорнових записів, записників, нотатків, бланків документів, підроблених документів на громадян), які містять в собі відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, з наданням можливості зняття відповідних копій інформації, що містяться в даних електронних інформаційних систем із залученням спеціаліста.
10 березня 2021 року слідчим 2-го відділення слідчого відділу 3 управління ГУ СБ України в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_7 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено, в тому числі: мобільний телефон марки Iphone Xs Max, грошові кошти в розмірі 2920 доларів США, які вподальшому постановою слідчого від 11 березня 2021 року визнано речовими доказами, а ухвалою слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 15 березня 2021 року у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, накладено арешт на майно вилучене 10 березня 2021 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання ОСОБА_6 , а саме: на мобільний телефон марки Iphone Xs Max, грошові кошти в розмірі 2920 доларів США.
Адвокат зазначає, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 не вручалося, обвинувачення не пред`являлося, жодних доказів його причетності до будь-якої злочинної діяльності зазначеної в клопотанні немає. У зв`язку з тим, що на думку адвоката ОСОБА_4 арешт накладений на вказані речі необґрунтовано. Крім того вказує на те, що слідчими суддями Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 24 травня 2021 року, 03 червня 2021 року, 16 червня 2021 року, 21 липня 2021 року, 18 серпня 2021 року, 06 жовтня 2021 року, 23 грудня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_4 , поданих в інтересах ОСОБА_6 , про скасування вказаного арешту. Вважає, що з моменту вилучення речей минув рік, однак ОСОБА_6 не пред`явлено підозри, не проведено експертних досліджень; грошові кошти протягом року протиправно зберігаються у органу досудового розслідування, а ОСОБА_6 позбавлений права ними розпоряджатися та використовувати в інтересах своєї сім`ї, тому як він має на утриманні двох малолітніх дітей. Також посилається на те, що походження коштів підтверджується договором позики коштів у ОСОБА_8 в лютому 2021 року зі строком повернення до 30 липня 2021 року, копія якого долучена до клопотання.
А тому посилаючись на вимоги ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 248 ЦК України, ст.ст. 16, 18, 170, 174 КПК України просив частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області 15 березня 2021 року у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, на майно вилучене 10 березня 2021 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_6 , а саме: грошові кошти в розмірі 2920 доларів США та мобільний телефон марки Iphone Xs Max.

Адвокат ОСОБА_4 та Альмабхоух ОСОБА_3 в інтересах, якого він звернувся з даним клопотанням, в судове засідання не з`явилися. У своїй заяви, надісланій через систему «Електронний суд», адвокат ОСОБА_4 просить розглянути клопотання без участі заявника та власника майна ОСОБА_6 та задовольнити його. Частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області 15 березня 2021 року у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, на майно вилучене 10 березня 2021 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_6 , а саме: грошові кошти в розмірі 2920 доларів США та мобільний телефон марки Iphone Xs Max.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що під час воєнного стану, введеного у країні з 05-30 години 24 лютого 2022 року та окупацією м.Сєвєродонецьк Луганської області, матеріали кримінального провадження внесеного 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 не можуть бути надані визначеному суду в повному обсязі. Також повідомив,що слідчим відділом 3 Управління ГУ СБ України в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000178 від 25.07.2017 року. Згідно матеріалів кримінального провадження, представниками т.зв. «МДБ ЛНР» до своєї протиправної діяльності залучений уродженець ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , особа без громадянства, посвідка на тимчасове проживання на території України НОМЕР_1 від 21.05.2019, (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ), який встановив контакт зі співробітником т.зв. «МДБ ЛНР» ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо налагодження студентського каналу, в рамках якого іноземні громадяни студенти вищих навчальних закладів РФ, студенти т.зв. «ВНЗ ЛНР» за посередництвом ОСОБА_11 вступають на навчання до ВНЗ України (у т. ч. ВНЗ Луганської області), яких ОСОБА_10 використовує для проведення агентурної та розвідувальної діяльності проти сил та засобів ООС на території Луганської області. ОСОБА_6 фактично мешкає в орендованих квартирах у м. Сєвєродонецьк за адресою: АДРЕСА_1 , та у АДРЕСА_3 за адресою: АДРЕСА_4 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_12 . Згідно оперативної інформації, протиправній діяльності ОСОБА_11 сприяє громадянин України ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець смт. Губиниха Новомосковського району Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , а саме, ОСОБА_14 організовує виготовлення та підробку документів для вступу на навчання до ВНЗ України та документи щодо незаконного перебування на території України іноземним громадянам, які причетні до терористичної діяльності на території України на користь т. зв. «ЛНР», та прибули на навчання за вказівкою ОСОБА_11 та ОСОБА_15 з метою проведення агентурної та розвідувальної діяльності проти сил та засобів ООС на території Луганської областей. Протиправна діяльність ОСОБА_11 та ОСОБА_13 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - Протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , (від 06.03.2020) студент СНУ ім. Даля, який показав, що під час навчання познайомився зі студентами (у тому числі з іноземцями), у ході спілкування з якими йому стало відомо, що ОСОБА_6 надає посередницькі послуги для вступу до навчання іноземних студентів «СНУ Даля», а саме займається вирішенням питань (за відповідну фінансову винагороду) щодо навчання, заселення, мешкання у гуртожитках, оформлення відповідних документів для легального перебування на території України іноземних студентів. Від його знайомих стало відомо, що протягом листопада 2018 лютого 2019 Альмабхоух Юсеф «привіз» на навчання студентів з країн Близького Сходу та Південної Африки, серед яких був студент ОСОБА_17 , якому ОСОБА_6 допоміг отримати академічну довідку з «ЛНАУ» про навчання, яка видана у 2015 році та підписана «міністром освіти ЛНР»; - протоколом допиту свідка ОСОБА_18 (від 06.04.2020) співробітник СБУ, який свідчить, що обізнаний щодо протиправної діяльності ОСОБА_11 та ОСОБА_13 , та вказує номери мобільних телефонів та адреси поштових скриньок останніх; - протоколом допиту свідка ОСОБА_19 (від 01.02.2021) студент « ОСОБА_20 », який показав, що під час навчання познайомився зі студентами (у тому числі з іноземцями), у ході спілкування з якими йому стало відомо, що ОСОБА_6 надає посередницькі послуги для вступу до навчання іноземних студентів «СНУ Даля», а саме займається вирішенням питань (за відповідну фінансову винагороду) щодо навчання, заселення, мешкання у гуртожитках, оформлення відповідних документів для легального перебування на території України іноземних студентів. Особисто знайомий з ОСОБА_21 з 2018 року. Так під час особистого спілкування з ОСОБА_21 стало відомо, що останній фактично мешкає у двох орендованих квартирах (м. Сєвєродонецьк та м. Дніпро), неодноразово відвідував ОСОБА_21 у орендованій квартирі у м. Сєвєродонецьк. При цьому йому стало відомо, що ОСОБА_22 зберігає документальні матеріали (особисті документи, договори, залікові книжки, печатки, банківські картки) для вступу до навчання іноземних студентів, у т.ч. які він отримав незаконним шляхом (підроблені або незаконно виготовлені). В ході особистої бесіди ОСОБА_22 повідомляв, що здійснює підбор іноземних громадян (у т.ч. ЛНР/ДНР) яким через невстановлених осіб замовляє підроблені документи, після чого організовує вступ до ВНЗ України. - протоколами за результатами проведення НСРД (від 15.07.2020, розсекречено 04.11.2020) зняття інформації з електронних інформаційних систем, якими встановлено, що у поштовій скрині ОСОБА_11 містяться скан-копії паспортів ОСОБА_23 та ОСОБА_24 (підозрювані співробітники МДБ ЛНР в рамках інших к/п) та інші (паспорти ЛНР); - протоколом за результатами проведення НСРД зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, яким встановлено, що ОСОБА_13 мешкає в орендованій квартирі у м. Харкові та обговорює питання з особою на ім`я Хваитеру Мохамед щодо виготовлення підробних документів; - протоколами за результатами проведення НСРД (від 18.01.2021, розсекречено 29.01.2021) зняття інформації з електронних інформаційних систем, якими встановлено, що у поштовій скрині ОСОБА_13 містяться скан-копії паспортів ОСОБА_23 та ОСОБА_24 (підозрювані співробітники МДБ ЛНР в рамках інших к/п) та інші (паспорти ЛНР).

Дослідивши клопотання та надані до нього копії документів, суд вважає клопотання не обґрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ. Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
На підставі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює деякі особливості здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, не охоплюючи всіх питань, які можуть виникати. Так, стаття 34 КПК України передбачає передачу кримінального провадження на розгляд іншого суду у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема під час режиму воєнного стану, проведення антитерористичної операції або здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).
Стаття 615 КПК України в оновленій редакції регламентує питання початку досудового розслідування, фактично «перекладає» на прокурора повноваження слідчого судді у разі неможливості останнім здійснювати судовий контроль в певних питаннях, зокрема, тимчасового доступу до речей і документів, обшуку, негласних слідчих (розшукових) дій, обрання запобіжного заходу, продовження строку досудового розслідування тощо.
Разом з тим, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Отже, в умовах воєнного стану клопотання сторін кримінального провадження має вирішуватися виходячи із загальних засад кримінального провадження.
До загальних засад кримінального провадження віднесені, серед іншого, забезпечення права на свободу та особисту недоторканність (ст. 12 КПК України), змагальність сторін (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України), доступ до правосуддя (ст. 21 КПК України).
Так, згідно зі ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
На підставі ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Сторони кримінального провадження мають рівні права на подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом…Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
В свою чергу, засада диспозитивності полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. А слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Всі ці правила закріплені паралельно з доступом до правосуддя, що розкривається через встановлені гарантії права на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 1 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. На підставі статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Верховний Суд у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що усі клопотання, які надходять на розгляд слідчих суддів, мають розглядатись у межах строків, установлених КПК України, однак за можливості - невідкладно… Якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.
В цій справі були прийняті усі можливі міри щодо участі усіх сторін для розгляду клопотання про скасування арешту, навіть в режимі відеоконференції. З огляду на викладене, розгляд слідчим суддею клопотання про скасування арешту в умовах воєнного стану за відсутності заявника, однак за наявності його заяви про розгляд справи за його відсутності та відсутності ОСОБА_6 , здійснюється на підставі загальних засад кримінального провадження і відповідає конституційному принципу верховенства права і на думку слідчого судді не призведе до обмежень прав і свобод людини і громадянина (обмеження яких згідно зі ст. 64 Конституції України заборонені навіть в умовах воєнного стану), а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль в умовах воєнного стану на виконання завдань кримінального провадження.

Так, згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 25 липня 2017 року внесені відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 248-3 КК України, 30 липня 2020 року про кримінальні правопорушення за ч. 2 ст. 260, ч. 2 ст. 110 КК України, 07 жовтня 2020 року про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 438 КК України, 16 березня 2021 року про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 358 КК України і 06 квітня 2021 року про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 263 КК України.

15 березня 2021 року ухвалою слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області накладено арешт на майно, яке вилучене 10 березня 2021 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання ОСОБА_6 , а саме на:
- мобільний телефон марки Iphone Xs Max з сім-картою з номером НОМЕР_2 ;
- грошові кошти в розмірі 2920 доларів США купюрами номіналом 100 доларів США у кількості 29 штук та купюрами 20 доларів США у кількості 1 штука;
- банківські карти ПриватБанк НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ,
з забороною розпорядження, відчуження або користування майном на час досудового розслідування та судового провадження у даному кримінальному провадженні.
Вказаним судовим рішенням встановлено, що згідно відомостей внесених 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 09 жовтня 2014 року самопроголошеним головою ЛНР виданий указ № 15, згідно якому створено незаконне військове формування терористичної організації ЛНР «Міністерство державної безпеки», яке здійснює збройний опір силам АТО/ООС на території Луганської та Донецької областей. До функцій зазначеного незаконного збройного формування керівництвом терористичної організації ЛНР віднесено проведення заходів забезпечення життєдіяльності незаконно створеного державного утворення ЛНР, здійснення збройної протидії діяльності ЗСУ та її правоохоронних органів, придушення опору цивільного населення, вчинення на контрольованій українською владою території диверсій та терористичних актів з метою фізичної ліквідації посадових осіб органів державної влади, керівників підрозділів ЗСУ та правоохоронних органів. Представники т.зв. «МДБ ЛНР» з метою виконання поставлених керівництвом завдань виконують функції та мають повноваження, притаманні для спеціальних служб, залучають до своєї протиправної діяльності цивільне населення з числа мешканців тимчасово окупованої території Луганської області. Так, представниками т.зв. «МННБ ЛНР» до своєї протиправної діяльності залучений ОСОБА_6 (особа без громадянства, ІНФОРМАЦІЯ_4 , посвідка на тимчасове проживання на території України НОМЕР_6 від 21.05.2019 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ), який встановив контакт зі співробітником т.зв. «»МДБ ЛНР» ОСОБА_10 ,щодо налагодження студентського каналу, в рамках якого іноземні громадяни студенти вищих навчальних закладів РФ, студенти т.зв. «ВНЗ ЛНР» за посередництвом ОСОБА_11 вступають на навчання до ВНЗ України (у т.ч. ВНЗ Луганської області, яких ОСОБА_10 використовує для проведення агентурної та розвідувальної діяльності проти сил та засобів ООС на території Луганської області. Протиправній діяльності ОСОБА_11 сприяє громадянин України ОСОБА_13 , уродженець смт Губиниха Новомсковського району Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 . Так ОСОБА_14 організовує виг8товлення та підробку документів для вступу на навчання до ВНЗ України та документи щодо незаконного перебування на території України іноземним громадянам, які причетні до терористичної діяльності на території України на користь т.зв. ЛНР та прибули на навчання за вказівкою ОСОБА_11 та ОСОБА_25 з метою проведення агентурної та розвідувальної діяльності проти сил та засобів ООС на території Луганської області.
09 квітня 2021 року у даному кримінальному провадженні проведено комп`ютерну-технічну експертизу за № 37, вилученого в ході проведення обшуку мобільного телефону марки Iphone Xs Max з сім-картою з номером НОМЕР_2 .

Відповідно до відомостей Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 березня 2022 року у провадження Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області матеріали справи № 428/1970/21 у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 не надходили.
Доступ до Єдиного реєстру судових рішень, відсутній, через введення воєнного стану.
Слідчим суддею встановлено, що питання скасування арешту вже вирішувалося слідчими суддями Сєвєродонецького міського суду Луганської області, як зазначає заявник у своєму клопотанні та в судовому засіданні підтвердив прокурор. Ухвалами слідчих суддів Сєвєродонецького міського суду Луганської області від: 24 травня 2021 року, 03 червня 2021 року, 16 червня 2021 року, 21 липня 2021 року, 18 серпня 2021 року, 06 жовтня 2021 року, 23 грудня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_4 , поданих в інтересах ОСОБА_6 , про скасування вказаного арешту. Жодних відомостей щодо скасування таких судових рішень немає.
Аналіз вищенаведеного переконує в тому, що наданий заявником договір позики від 10 лютого 2021 року, укладений між ОСОБА_8 (як позикодавцем та ОСОБА_6 (як позичальником) щодо передачі позичальникові грошових коштів в сумі 3000 доларів США вже мав бути предметом розгляду питання щодо скасування арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2, п. 4 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як передбачено ч. 2 п. 7 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Таким чином, жодних підстав вважати, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано заявником суду не надано.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Слідчим суддею встановлено, що заявником не надано суду беззаперечних доказів, щодо необхідності скасування накладеного арешту та повернення майна власнику. Щодо посилання заявника на те, що ОСОБА_6 необхідно утримувати свою сім`ю, то слідчий суддя вважає такі доводи не є достатніми для скасування накладеного арешту на майно, що є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
А тому клопотання заявника задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 107, 110, 170-174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника Альмабхоух ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному 25 липня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178 відмовити.
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.
Повний текст ухвали оголошений 12 березня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1