Ухвала
Іменем України

24 грудня 2021 року

м. Київ
Справа № 283/1833/19
Провадження № 51-1754 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну прокурора, який брав участь у розгляді справи судами першої та апеляційної інстанції, на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 05 травня 2021 року та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Коломійцівка Носівського району Чернігівської області, мешканця АДРЕСА_1 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_2 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, уродженця м. Кагарлик Київської області, мешканця АДРЕСА_3 ,
обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Зміст оскаржуваних судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачувалися у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 05 травня 2021 року задоволено клопотання обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження № 0000057 від 30 січня 2019 року щодо ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185 КК України на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з тим, що після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК України.
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року апеляційні скарги прокурора та потерпілого залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі прокурор ставить питання про скасування оскаржуваних судових рішень та призначення нового розгляду в суді першої інстанції у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Вважає, що суди дійшли необґрунтованого висновку про необхідність закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, оскільки відповідно до ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, не включається у строк досудового розслідування.
На думку прокурора, органом досудового розслідування були використані всі можливості, передбачені кримінальним процесуальним законодавством, щодо належного повідомлення сторони захисту про завершення досудового розслідування, відкриття сторонами матеріалів досудового розслідування та надання стороні захисту можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, однак підозрювані та захисники, будучи обізнаними про проведення процесуальних дій в порядку ст. 290 КПК України, допустили зволікання (затримання) при ознайомленні з матеріалами.
Стверджує, що сторона захисту навмисно зволікала з ознайомленням з матеріалами досудового розслідування, чим порушила вимоги, визначені положеннями ст. 28 КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки.
У зв`язку з цим, прокурор вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли до необґрунтованого висновку про направлення обвинувального акту до суду поза межами строку досудового розслідування, оскільки на момент складення слідчим та затвердження прокурором обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування строк досудового розслідування не завершився.
Крім цього, на думку прокурора, судом першої інстанції було порушено принцип змагальності, адже прокурор, який раніше не брав участі у цьому провадженні, був позбавлений часу на ознайомлення з матеріалами клопотання про закриття кримінального провадження та навіть не мав усіх матеріалів, оскільки на стадії підготовчого провадження вони не надаються прокурором. Тобто прокурор не міг вповному обсязі ознайомитися з клопотанням про закриття кримінального провадження та додатками до нього за декілька годин.
Також зазначає, що судом не було повідомлено належним чином потерпілих про дату, час та місце судового засідання, а тому ухвала суду першої інстанції постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Мотиви суду
Перевіривши доводи, наведені в касаційній скарзі, дослідивши додані до неї копії судових рішень, колегія суддів вбачає, що у відкритті касаційного провадження потрібно відмовити з огляду на таке.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Згідно з ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 219 КПК України передбачено, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Вказаний строк може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу.

Судом першої інстанції було встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення № 0000057 внесені до ЄРДР 30 січня 2019 року.

12 лютого 2019 року слідчим у кримінальному провадженні складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке було погоджено прокурором й цього ж дня в порядку ст. 278 КК України було вручено зазначеним особам.
З цього часу ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 набули статусу підозрюваних та їм були роз`яснені їхні права.
11 квітня 2019 року постановою керівника Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області було продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до 3 місяців, тобто до 12 травня 2019 року.

11 травня 2019 року потерпілим ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , підозрюваним ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисникам ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 27 травня 2019 року частково задоволено клопотання прокурора та встановлено строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування підозрюваним ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , їх захисникам ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до 31 травня 2019 року та роз`яснено, що після спливу вказаного строку вони будуть вважатися такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України.

31 травня 2019 року складено протоколи про надання доступу до матеріалів досудового розслідування, згідно з якими підтверджено факт отримання доступу до матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

В цей день же встановлений слідчим суддею строк ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування закінчився, а вказані в ухвалі слідчого судді підозрювані та їх захисники стали вважатися такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів провадження.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000057 було складено слідчим СВ Малинського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області та затверджено прокурором Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області 24 червня 2019 року, а направлений до суду він був 13 серпня 2019 року.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Отже, закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення постанови про закриття кримінального провадження, або з вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акту чи відповідного клопотання.

Окрім того, за змістом ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, не включається у строк досудового розслідування.

11 травня 2019 року сторонам було повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування, а 27 травня 2019 року ухвалою слідчого судді встановлено строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до 31 травня 2019 року.

На підставі цього, а також з урахуванням положень ст. 219 КПК України період з 11 травня 2019 року по 31 травня 2019 року, під час якого здійснювалося ознайомлення підозрюваних та їх захисників з матеріалами досудового розслідування, у строк досудового розслідування не враховувався.

Таким чином, станом на 31 травня 2019 року до закінчення строку досудового розслідування залишався 1 день.

Враховуючи це, після закінчення строку, встановленого ухвалою слідчого судді на ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування, прокурор повинен був направити обвинувальний акт до суду не пізніше 01 червня 2019 року.

Положеннями ч. 2 ст. 113 КПК України визначено, що будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Як вже вказувалося вище, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000057 складено слідчим СВ Малинського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області та затверджено прокурором Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області 24 червня 2019 року, а направлений до суду лише 13 серпня 2019 року, тобто поза межами строку досудового розслідування.

Посилання прокурора про те, що підозрюваними та їх захисниками здійснювалося умисне затягування з ознайомленням з матеріалами досудового розслідування, не має істотного значення за вказаних вище обставин, адже строк на їх ознайомлення був конкретно визначений ухвалою слідчого судді, й після спливу такого строку вони вважалися такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів кримінального провадження відповідно до положень ст. 290 КПК України.

Доводи прокурора про те, що судом першої інстанції було порушено принцип змагальності, адже прокурор, який раніше не брав участі у провадженні, був позбавлений права на достатній час для ознайомлення з матеріалами клопотання про закриття кримінального провадження, колегія суддів Верховного Суду вважає такими, які за наявних обставин не можуть бути підставою для скасування оскаржуваних рішень, адже жодним чином не можуть впливати на факт направлення обвинувального акту до суду поза межами строку досудового розслідування.
Посилання прокурора на те, що ухвала суду першої інстанції була постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, оскільки потерпілих не було повідомлено належним чином про дату, час та місце судового засідання, не знайшли свого підтвердження, адже апеляційний суд, перевіряючи зазначені доводи, встановив, що матеріали кримінального провадження містять відповідні повідомлення, які були направлені потерпілим із зазначенням інформації про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання. Й крім того, в матеріалах кримінального провадження містяться заяви двох потерпілих про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності у звязку з неможливістю прибуття в судове засідання.

Переглянувши ухвалу суду першої інстанції в апеляційному порядку, апеляційний суд дав належну оцінку доводам апеляційної скарги прокурора, які здебільшого є аналогічними доводам його касаційної скарги, а також й доводам апеляційної скарги потерпілого, та обґрунтовано з наведенням відповідних мотивів залишив вказані апеляційні скарги без задоволення, з чим погоджується і колегія суддів Верховного Суду.
Ухвала апеляційного суду належним чином умотивована та відповідає вимогам ст. 419 КПКУкраїни.

Таким чином, оскільки з касаційної скарги прокурора та доданих до неї матеріалів не убачається підстав для її задоволення, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України у відкритті касаційного провадження потрібно відмовити.
Керуючись ч. 2 ст. 428 КПК України, Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою прокурора, який брав участь у розгляді справи судами першої та апеляційної інстанції, на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 05 травня 2021 року та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року щодо ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3