Справа № 159/4693/21
Провадження № 1-кп/159/468/21
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про продовження дії запобіжного заходу

23 грудня 2021 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 186 Кримінального кодексу України (далі КК України), відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2021 за № 0001125,04.08.2021 за №0000709,
в с т а н о в и в:

У провадженні Ковельського міськрайонного суду Волинської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 186 КК України.

Ухвалами суду від 24.11.2021 вказані кримінальні провадження було об`єднано в одне, присвоєно єдиний унікальний номер справи 159/4693/21; обвинувальні акти відносно ОСОБА_4 призначено до судового розгляду на 03.12.2021, відкладено на 23.12.2021.

У судовому засіданні прокурор Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_3 просила судовий розгляд справи відкласти у зв`язку із неможливістю прибути у засідання представника потерпілої юридичної особи. Подала клопотання про продовження строків тримання обвинуваченого під вартою з посиланням на те, що останній обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину під час строку умовно-дострокового звільнення за вироком Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 08 лютого 2021 року. Вказала на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), оскільки обвинувачений може переховуватись від суду та незаконно впливати на свідків, потерпілих, що в сукупності свідчить про можливість продовження ним злочинної діяльності, уникнення від виконання процесуальних обов`язків з`являтись до суду. На думку прокурора ризики, що існували при обранні та продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшились, більш м`які запобіжні заходи є недоцільними.

Представник потерпілої юридичної особи у судове засідання не прибув; прокурору повідомив про виробничу зайнятість за місцем роботи із зазначенням, що бажає брати участь у даному кримінальному провадженні.

Потерпіла ОСОБА_6 у судове засідання не прибула, подала до суду письмове клопотання про проведення судового розгляду справи без її участі; при цьому зауважила про свій похилий вік та незадовільний стан здоров`я.

Учасники кримінального провадження заперечили проти проведення судового розгляду за відсутності представника потерпілої юридичної особи. Водночас не заперечили проти розгляду клопотання за відсутності потерпілих.
Суд, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання прокурора за відсутності потерпілих, що не суперечить вимогам частини першої статті 325 Кримінального процесуального кодексу України.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 заперечив, просив застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Зазначив, що під час домашнього арешту може перебувати по АДРЕСА_1 .
Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши необхідні матеріали кримінального провадження і клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов наступних висновків.
Ухвалою слідчого судді від 05.11.2021 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє до 03.01.2022 включно.

Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Як визначено частинами першою, другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно із частиною першою статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Висновок суду щодо доцільності дії саме такого запобіжного заходу повинен ґрунтуватись на оцінці усіх обставин справи та даних про особу.
Як встановлено ОСОБА_4 - працездатного віку, на території України офіційно не працевлаштований, дохід отримував на роботі за кордоном (востаннє повернувся в Україну у 2017 році); має діючий паспорт для виїзду за кордон; проживає з батьками пенсійного віку; має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість.

На переконання суду прокурором доведено обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (при цьому суд, керуючись принципом невинуватості особи, зауважує, що вина особи не встановлена та підлягає доведенню за результати розгляду справи по суті). Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, що карається позбавленням волі на строк понад 5 років.
Злочини, у вчиненні якого обвинувачується особа, є корисливими та вчинений під час іспитового строку, визначеного ОСОБА_4 за вироком Ковельського міськрайсуду Волинської області; не має постійного місця роботи, дітей, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду (покинути місце свого проживання у тому числі виїхати за кордон); також ОСОБА_4 відомі адреси проживання потерпілих, допит яких у межах даного кримінального провадження не проведено; перебуваючи на волі може вчинити нове правопорушення (судом враховано обставини щодо вчинення корисного злочину у період відстрочення відбування покарання за попередні корисливі правопорушення та вчинення нового кримінального правопорушення після сплати застави).
Отже, у контексті доведеності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, суд вважає їх доведеними і обґрунтованими.
З огляду на наведене вище, не застосування або застосування більш м`якого виду запобіжного заходу (у тому числі цілодобового домашнього арешту) не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого у даному кримінальному провадженні
При обранні запобіжного заходу слідчим суддею визначено розмір застави 136 200 грн. При продовженні запобіжного заходу суд вважає необхідним залишити цей розмір застави без змін.
У зв`язку із неприбуттям усіх учасників кримінального провадження у судове засідання, відповідно до статті 322 КПК України необхідно відкласти підготовче судове засідання.
Керуючись ст.ст. 176-183, 314-316 КПК України суд
У Х В А Л И В:
Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою на 60 днів - до 20.02.2022 включно із правом застави в розмірі 136 200 гривень.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду в частині продовження строку тримання під вартою протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Головуючий:ОСОБА_1