УХВАЛА
Іменем України

04.11.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно, подане слідчим Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за №0001974, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 286-1 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на фарбу червоного кольору, що запакована в спец пакет №SUD1053186.

У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 31.10.2021 року, близько 18-15 год. водій автомобіля марки Renault моделі Trafic реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись заднім ходом, виїжджаючи з домоволодіння АДРЕСА_1 , допустив наїзд на пішохода ОСОБА_5 . Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_5 загинула в кареті швидкої медичної допомоги.
В ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди працівниками СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було вилучено фарбу червоного кольору, що запакована в спец пакет №SUD1053186.
В обгрунтування клопотання вказано, що фарба червоного кольору, що запакована в спец пакет №SUD1053186, може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим ОСОБА_3 подано заяву про проведення розгляду справи без його участі.
Власник тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського відділу поліції перебуває кримінальне провадження №0001974, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Згідно протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 31.10.2021 року встановлено, що слідчим було вилучено осип уламків фарби червоного кольору від транспортного засобу.

Постановою слідчого ОСОБА_3 від 01.11.2021 року вилучену фарбу червоного кольору, що запакована в спец пакет №SUD1053186, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, доводи слідчого про те, що вилучений предмет має значення для розслідування дорожньо-транспортної пригоди, оскільки транспортний засіб визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на фарбу червоного кольору, що запакована в спец пакет №SUD1053186.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1