УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(повний текст)

14 грудня 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 328 Кримінального кодексу України, дані про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000280 від 21 липня 2017 р.,
клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у виді застави, -

ВСТАНОВИВ:

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 звернувся до суду із відповідним клопотанням, мотивуючи його тим, що 18.05.2017 року до ОСОБА_5 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва по справі №761/16797/17 у кримінальному провадженні №0000164 від 27.04.2017р. застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та визначено розмір застави в сумі 1 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 160 000,00 грн.
09.06.2017 року у зв`язку із внесенням ОСОБА_7 визначеного розміру застави, ОСОБА_5 звільнений з під варти та в подальшому неухильно виконував процесуальні обов`язки, покладені на нього зазначеною ухвалою суду.
Строк виконання покладених на ОСОБА_5 обов`язків, визначений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.05.2017 р. становив 60 діб.
У той же час, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків судом не продовжувався, тобто із 09.08.2017 року на ОСОБА_5 не покладались обов`язки.
Разом з тим, не зважаючи на той факт, що в подальшому, після закінчення строку виконання покладених на ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, такі обов`язки судом на нього не покладались, ОСОБА_5 продовжував сумлінно виконувати процесуальні обов`язки сторони у кримінальному провадженні та не вчиняв жодних дій щодо перешкоджання досудовому розслідуванню кримінального провадження відносно нього, а також не вчиняв дії, які можна розцінювати в якості ризиків на стадії судового розгляду.
? В своєму клопотанні захисник стверджує, що на сьогодні відсутні будь-які ризики, які б підтверджувати подальшу необхідність перебування ОСОБА_5 під дією запобіжного заходу у вигляді застави у такому надмірному розмірі - 1 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 160 000,00 грн.
Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Діючим кримінально процесуальним Законом не передбачено можливості визначення застави більше вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину.
Відповідно до п. 2 ч. З ст. 182 КПК України, розмір застави для особи, яка вчинила тяжкий злочин встановлюється в розмірі 20 - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб
Згідно загальної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім струмуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Своєю бездоганною процесуальною поведінкою ОСОБА_5 протягом 4 років доводить, що не тільки надмірний розмір застави спонукає його виконувати покладені КПК України обов`язки, а й бажання у судовому порядку довести свою невинуватість.
Під час судового засідання захисник ОСОБА_4 клопотання захисника ОСОБА_6 підтримала, також зазначила, що розмір застави є надмірним та не виправдовує цілей забезпечення кримінального провадження.
Обвинувачений ОСОБА_5 клопотання підтримав, просив задовольнити.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, що саме такий розмір застави забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Вислухавши доводи учасників судового розгляду та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Як випливає із матеріалів, доданих до клопотання, заставодавцем є гр. ОСОБА_7 , який вніс заставу за обвинуваченого ОСОБА_5 .
Сам заставодавець до суду не звертався, будь-яких клопотань, доводів чи міркувань з приводу повернення застави суду не надав.
Як встановлено під час судового розгляду розмір застави щодо ОСОБА_5 був визначений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 р. В даній ухвалі відповідним чином мотивована необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави та визначення її розміру.
На даний час судове провадження триває на стадії дослідження письмових доказів, а тому ризики, визначені ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 р. не знизилися. Суду не надано жодних доказів щодо зниження вказаних ризиків.
Будь-яких нових обставин, які б виникли після постановлення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 р., якою до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід, захисник в клопотанні не наводить.
Крім того, захисник не ставить питання про скасування запобіжного заходу, однак вважає, що розмір застави, який на даний момент застосований до обвинуваченого є надмірним.
Досліджуючи дане питання суд встановив, що застава сплачена не самим обвинуваченим ОСОБА_5 , а гр. ОСОБА_7 , який за словами обвинуваченого є його товаришем та працює адвокатом.
При намаганні суду з`ясувати розмір доходів даної особи, обвинувачений відповів, що не знає, а захисник вказала, що в цьому немає ніякої необхідності. З даною позицією суд не погоджується, оскільки для визначення наявності чи відсутності факту надмірності розміру застави, необхідно враховувати матеріальний стан заставодавця.
Суду не надано жодних доказів того, що розмір застави, який сплачений ОСОБА_7 на даний час є надмірним для нього.
Суд також не вважає факт належної процесуальної поведінки обвинуваченого підставою для зменшення розміру застави, оскільки вважає, що даний факт і є наслідком застосування саме такого запобіжного заходу. Оскільки перебуваючи під страхом втратити достатньо велику суму коштів, обвинувачений вимушений належним чином виконувати процесуальні обов`язки, що покладені на нього кримінальним процесуальним законом.
Виходячи із зазначеного, суд не вбачає законних підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу зменшення розміру застави.
Виходячи із зазначеного, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника про зменшення розміру застави відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя