Справа №463/721/22
Провадження №1-кс/463/583/22
У Х В А Л А

08 лютого 2022 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю адвоката ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львів клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, арешт на яке накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.05.2021 року,
у кримінальному провадженні №0000133 від 09.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України,
Перевіривши надані матеріали, оглянувши матеріали кримінального провадження №0000133 від 09.02.2021, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо кримінального провадження, в межах якого було подано дане клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, -
встановив:
ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про скасування арешту майна, арешт на яке накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.05.2021 року, у кримінальному провадженні №0000133 від 09.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Клопотання мотивує тим, що арешт майна накладено не обґрунтовано, оскільки він набув право власності на спірні земельні ділянки на підставі договорів купівлі- продажу земельної ділянки, які посвідчені приватним нотаріусом. На сьогоднішній день дані договори ніким не визнані незаконними. В подальшому ним було виготовлено документацію із землеустрою щодо об`єднання земельних ділянок відповідно до якої, сформувалась земельна ділянка на яку накладено арешт. Крім цього, зазначає, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 21.12.2019 року №13-10169/16-19 СГ затверджена документація із землеустрою щодо інвентаризації земель державної власності на території Зіболківської сільської ради Жовківського району в тому числі і про інвентаризована спірна земельна ділянка. Відповідно до листа відділу в Жовківському районі ГУ Держгеокадастру у Львівській області від 26.11.2019 №32-13-0.23-554/105-19, який є складовою документації із землеустрою щодо інвентаризації земель земельна ділянка на яку накладено арешт належить до земель запасу угіддя рілля. Кадастровим планом земельної ділянки, який також є складовою документації із землеустрою визначено угіддя рілля. В проекті інвентаризації наявний перелік обмежень щодо використання земельної ділянки, зазначено, що земельна ділянка площею 18,1208 га, яка розташована за межами населеного пункту Зіболківської сільської ради не обтяжена сервітутами та має обмеження у використанні (охоронна зона навколо (вздовж) об`єкта енергетичної системи (код-01.05), площею 0,989 га), які діють в охоронній зоні ЛЕП, прав третіх осіб на використання земельної ділянки не має.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просить таке задоволити. Зазначив, що відомості в ЄРДР внесено відносно службових осіб Держгеокадастру, які перебуваючи по АДРЕСА_1 при складанні офіційних документів можливо внесли недостовірні дані. Його довіритель є добросовісним набувачем права власності на спірні земельні ділянки, оскільки набув право власності за договорами у встановленому законом порядку. Його підзахисний не є фігурантом кримінального провадження.

Слідчий СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 до судового засідання подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор в судове засідання не з`явився та не повідомив причини неявки.

Органом досудового розслідування надані матеріали кримінального провадження №0000133 від 09.02.2021 для огляду в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та матеріали клопотання про накладення арешту на майно, оглянувши матеріали кримінального провадження №0000133 від 09.02.2021, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.05.2021 року по справі №463/5323/21, накладено у кримінальному провадженні за № 0000133 від 09.02.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України арешт на майно, а саме: земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки :17:000:0180, що належить ОСОБА_4 , згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №255454274 від 06.05.2021.
Слідчий СВ Львівського РУП ГУНП у Львівській області звертаючись до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вказав що СВ Львівського РУП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 09.02.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.
Зокрема, згідно клопотання службові особи, Головного управління Державного земельного кадастру у Львівській області перебуваючи на пр. Чорновола, 4 у м. Львові, при складанні офіційних документів можливо внесли недостовірні дані в результаті чого масив земель запасу площею 18,1208 га, який використовується мешканцями села Великі Передримихи як громадське пасовище, передано у власність третіх осіб.
Під час досудового розслідування 12.05.2021 допитано в якості свідків депутатів Жовківської міської ради ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які повідомили, що на початку грудня 2020 року стало відомо, про те, що масив земель запасу площею орієнтовно 19 га, який використовується мешканцями села Великі Передримихи як громадське пасовище, передано у власність третіх осіб. Одразу після цього ОСОБА_7 як депутат звернувся із депутатським запитом до голови Жовківської міської ради, щодо вжиття заходів з метою захисту інтересів громади. Вказане питання було розглянуто 07.12.2020 на сесії Жовківської міської ради, за результатами Жовківська міська рада звернулась у правоохоронні органи по даному факту.
Громадське пасовище використовується офіційно мешканцями села Великі Передримихи від 1987 року, на даний час є 55 корів, пасовище огороджено, є електропастух. На момент розроблення «Проекту роздержавлення і приватизації земель АФ «Підлісне» і СВ «Ранок»» за 1993 рік, це пасовище було виділене як ділянка для сінокосіння і випасання худоби тобто, взагалі, за останні 40 років не значилося як рілля на жодній з карт. Вказана земельна ділянка на карті роздержавлення позначена буквою «В», також на карті ще 1939 року те пасовище було позначене буквою W (wypasl).
У 2012 році Зіболківською сільською радою вносились зміни у проект роздержавлення території сільської ради і дана ділянка була підтверджена як пасовище. До листопада 2020 року вказана земля мала кадастровий номер :17:000:0128 «Землі запасу». Масив пасовища знаходиться майже в селі, фактично між хатами, однак згідно проекту роздержавлення вказана земля є поза межами населеного пункту.
Впродовж листопада місяця 2020 року наказом Головного управління Державного земельного кадастру у Львівській області було переведено із земель запасу у землі з видом використання: для ведення особистого селянського господарства, і присвоєно кадастрові номери::17:000:0151 площею 2.0 га, : 17:000:0152 площею 2.0 га, :17:000:0153 площею 2.0 га :17:000:0154 площею 2.0 га, :17:000:0155 площею 2.0 га :17:000:0156 площею 2.0 га, :17:000:0157 площею 2.0 га :17:000:0158 площею 2.0 га, :17:000:0159 площею 2.0 га, :17:000:0160 площею 0.1208 га.
В другій половині грудня 2020 року вказані земельні ділянки було передано у приватну власність, а саме: ОСОБА_8 :17:000:0151 площею 2.0 га, ОСОБА_9 :17:000:0152 площею 2.0 га ОСОБА_10 :17:000:0153 площею 2.0 га, ОСОБА_11 :17:000:0154 площею 2.0 га, ОСОБА_12 :17:000:0155 площею 2.0 га, ОСОБА_13 :17:000:0156 площею 2.0 га, ОСОБА_14 :17 :000:0157 площею 2.0 га, ОСОБА_15 :17:000:0158 площею 2.0 га, ОСОБА_16 :17:000:0159 площею 2.0 га.
Земельну ділянка з кадастровим номером :17:000:0160 площею 0.1208 га на даний час нікому не передано.
Зіболківська сільська рада не погоджувала виділення вказаних земельних ділянок громадянам. Відповідно, вказані земельні ділянки були сформовані без погодження з органом місцевого самоврядування. Повноваження Зіболківської сільської ради припинилися 25.11.2020 року, а правонаступником на даний час являється Жовківська міська рада, яка теж не погоджувала виділення вищевказаних земельних ділянок.
У березні 2021 року вищевказані земельні ділянки, окрім :17:000:0160 площею 0.1208 га, переоформлені у приватну власність однієї особи, а саме: ОСОБА_4 . Громадське пасовище площею орієнтовно 19 га на сьогодні має кадастровий номер :17:000:0180, що підтверджується з загально доступних відомостей публічної кадастрової карти України.
Згадане майно має значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, зберегло на собі сліди злочину і тому, просив накласти на таке арешт.
Слідчий суддя постановляючи дану ухвалу виходив з того, що відповідно до встановлених в ході досудового розслідування обставин, виявлені та вилучені речі, відповідають ознакам речових доказів, визначеним у статті 98 КПК України, а відтак можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні, а тому з метою унеможливлення їх подальшого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також забезпечення повного, швидкого та неупередженого розслідування, клопотання слідчого підлягало задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до абз.2 ч.10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Матеріалами клопотання встановлено, що ОСОБА_4 є власником земельної ділянки кадастровий номер :17:000:0180, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №255454274 від 06.05.2021. Право власності ОСОБА_4 на вказану земельну ділянку набув шляхом об`єднання земельних ділянок, які ним були набуті на підставі договорів купівлі-продажу земельної ділянки. ОСОБА_4 є добросовісним набувачем вказаної земельної ділянки, оскільки матеріали кримінального провадження не містять доказів зворотнього. Також слід зазначити, що ОСОБА_4 не є фігурантом розслідуваного кримінального правопорушення та немає жодного відношення до кримінального провадження, в межах якого слідчий просив накласти арешт на його земельну ділянку, а відтак відповідно до ст. 64-2 КПК України, у даному кримінальному провадженні перебуває в статусі третьої особи.
В матеріалах кримінального провадження №0000133 від 09.02.2021, відсутня постанова про визнання земельної ділянки кадастровий номер :17:000:0180, речовим доказом. Ухвала слідчого судді також не містить посилання, що таке майно органом досудового розслідування визнавалось речовим доказом.

Отже, заявником доведено, що арешт на земельну ділянку кадастровий номер :17:000:0180 накладено не обґрунтовано, що є підставою для скасування такого арешту, відповідно до абз.2 ч.1 ст. 174 КПК України.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вирішуючи питання щодо арешту майна, слідчий суддя також враховує сталу прецедентну судову практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
При цьому, втручання є виправданим, у випадку, якщо воно здійснено з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.
На думку слідчого судді таке втручання у право власності третьої особи (добросовісного набувача), як арешт майна, без визнання органом досудового розслідування такого майна речовим доказом в кримінальному провадженні, не відповідає принципу законності.
Як, зазначалось вище, слідчим суддею накладено арешт на спірну земельну ділянку з метою забезпечення повного, швидкого та неупередженого розслідування. Однак як вбачається з матеріалів кримінального провадження, слідчі (розшукові) дії в останньому не проводяться в продовж тривалого часу, що свідчить про неефективне досудове розслідування вказаного кримінального провадження.
Також таке втручання, не відповідає принципу пропорційності, коли має бути дотримано справедливий баланс між вимогами загального інтересу та захистом основних прав людини. А враховуючи конкретні обставини справи, скасування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження (арешту майна) жодним чином не зашкодить виконанню завдань кримінального провадження.
Крім цього, слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують подальший ступінь втручання у права і свободи заявника, зокрема право володіння користування своїм майном.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту майна є підставним та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132, 174 КПК України, слідчий суддя,
постановив:
Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, задоволити.
Скасувати арешт накладений на майно, а саме: земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки :17:000:0180, що належить ОСОБА_4 , згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №255454274 від 06.05.2021, у кримінальному провадженні за № 0000133 від 09.02.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13.05.2021 року по справі №463/5323/21.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1