Провадження № 1-кс/643/5454/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.12.2021 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003359 від 08.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України,

встановив:
З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003359 від 08.12.2021 за п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, яким встановлено, що 08.12.2021 близько о 04:05 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом удушення позбавила життя свого малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

08.12.2021 в ході додаткового огляду місця події та трупу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період часу з 12.00 по 13.40 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 35 виявлено та вилучено: пару шкарпеток; футболку зелена з малюнком; брюки темно сині.

08.12.2021 в період часу з 13.45 по 13.50 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 35 у трупа ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відібрані три змиви волокон з обличчя та шиї.

В той же день в період часу з 13.55 по 14.00 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 у трупа ОСОБА_5 відібрані два зразка нігтьових пластин з обох рук та в період часу з 14.05 по 14.10 у трупа ОСОБА_5 відібрані два змиви з обох рук.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході додаткового огляду місця події та на зразки і змиви, відібрані за постановами прокурора, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та розгляд за його відсутністю.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області внесені відомості до ЄРДР за ознаками п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

Згідно копії протоколу додаткового огляду місця події та трупу, проведеного 08.12.2021 у період часу з 12.00 по 13.40 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 35 виявлено та вилучено: пару шкарпеток; футболку зелена з малюнком; брюки темно сині.

Відповідно до постанов прокурора від 08.12.2021 відібрані наступні біологічні зразки: 08.12.2021 в період часу з 13.45 по 13.50 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 35 у трупа ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відібрані три змиви волокон з обличчя та шиї. В той же день в період часу з 13.55 по 14.00 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 у трупа ОСОБА_5 відібрані два зразка нігтьових пластин з обох рук та в період часу з 14.05 по 14.10 у трупа ОСОБА_5 відібрані два змиви з обох рук.

Клопотання про арешт майна подано на поштове відділення 09.12.2021, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення додаткового огляду місця події можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною, отже клопотання має бути задоволено, проте частково, з наступних підстав.

Щодо вилучених на підставі постанов прокурора біологічних зразків слідчий суддя зазначає наступне: під біологічними зразками особи слід розуміти всі зразки, пов`язані з життєдіяльністю особи як біологічної істоти. У словниках «біологічний» тлумачиться як «стосовний до біології, … до життя, життєвих процесів організму».

Майно - предмети матеріального світу, які перебувають у власності суб`єкта права (фізична особа, юридична особа, держава, територіальна громада, Український народ), у тому числі: окрема річ, сукупність речей, майнові права та обов`язки, гроші і цінні папери, а також майнові права на них.

Статтями 167, 168 КПК України визначені поняття тимчасового вилучення майна, його критерії та порядок вилучення, під які не підпадають відібрані біологічні зразки, отже останні не є тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 3 ст. 245 КПК України, відбирання біологічних зразків у особи здійснюється за правилами, передбаченими статтею 241 цього Кодексу. У разі відмови особи добровільно надати біологічні зразки слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, що розглядається в порядку, передбаченому статтями 160-166 цього Кодексу, має право дозволити слідчому, прокурору (або зобов`язати їх, якщо клопотання було подано стороною захисту) здійснити відбирання біологічних зразків примусово.

Отже, проаналізувавши вказані норми закону, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для арешту відібраних біологічних зразків, оскільки останні не є майном, не підпадають під критерії тимчасово вилученого майна, ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження відсутні через знаходження відібраних зразків у органу досудового розслідування.

Таким чином клопотання в частині арешту відібраних біологічних зразків задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:
Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 08.12.2021 в ході додаткового огляду місця події та трупу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у секційному приміщенні ХОБСМЕ-2 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: на пару шкарпеток; футболку зеленого кольору з малюнком; брюки темно синього кольору.

В решті вимог клопотання відмовити.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1