ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1202/21 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Справа №953/2094/21 (пров. 1-кс/953/5451/21) Доповідач ОСОБА_2
Категорія: скарги на підозру
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р.
Не погодившись із вказаним рішенням слідчого судді, захисник підозрюваної ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 , звернуся з апеляційною скаргою, в якій просить визнати причини пропуску строку для подання апеляційної скарги поважними, поновити їх та скасувати хвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року і ухвалити нову, якою скасувати повідомлення про підозру вручене ОСОБА_7 23.03.2021 у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р. у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.. 190 ч.4, 358 ч.4 КК України.
В обґрунтування апеляційної скарги захисник посилається на неврахування судом обставин, зазначених у скарзі, а саме того, що в підозрі відсутня об`єктивна сторона інкримінованого особі злочину, передбаченого ст. 190 КК України, оскільки відсутня будь-яка інформація, що потерпілий ОСОБА_8 приймав участь у процесі відчуження майна, і що такі його дії були добровільними. Також, на думку захисника, в матеріалах слідства відсутні докази, які б свідчили не лише про наявність факту підроблення документу, а й про те, що таке підроблення було вчинено саме його підзахисною. На думку захисника, в матеріалах справи відсутні докази причетності ОСОБА_7 до інкримінованого їй злочину.
В обгрунтування клопотання на поновлення строку на оскарження ухвали слідчого судді, захисник зазначає, що отримав повний текст оскаржуваної ухвали 08.06.2021, а 12 та 13 червня 2021 припали на вихідні дні, першим днем після яких є 14 червня 2021 року.
Колегія суддів вважає можливим поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки доводи заяви про пропуск строку на апеляційне оскарження з поважних причин підтверджуються відомостями по справі.
Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 135 та ч. 2 ст. 136 КПК України. Від прокурора ОСОБА_9 надійшла заява про розгляд справи за відсутністю прокурора, у якій вона заперечувала проти задоволення апеляційної скарги та просила розглядати справу за відсутності прокурора. Одночасно посилалась на те, що за наслідками проведення досудового розслідування, 22 липня 2021 було скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р відносно ОСОБА_7 у вчиненні ним злочинів, передбачених ч.4 ст. 358, ч.4 ст. 190 КК України, до Московського районного суду м. Харкова.
За наведених вище обставин враховуючи стислі строки, регламентовані ч.2 ст.422 КПК України колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний перегляд ухвали слідчого судді за відсутністю сторін, належним чином повідомлених про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.
Як вбачається з матеріалів судового провадження, 02.06.2021р. адвокат ОСОБА_6 , звернувся в інтересах ОСОБА_7 до слідчого судді зі скаргою на повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 23.03.2021р. у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч.4 ст. 190, ч.4 ст.358 КК України у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р. В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_6 посилався на незаконність повідомлення про підозру, оскільки на думку захисника були відсутні підстави вважати, що ОСОБА_7 , на момент повідомлення їй про підозру, та на час подання скарги до слідчого судді, причетна до вчинення кримінальних правопорушень, які їй інкримінують.
Залишаючи без задоволення скаргу захисника ОСОБА_6 , слідчий суддя вважав повідомлену ОСОБА_7 підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 358 КК України обґрунтованою, оскільки вона відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить всі відомості, передбачені вказаною вимогою. При вручені підозри, на думку слідчого судді, слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, оскільки надані слідчому судді матеріали кримінального провадження, давали підстави вважати підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 358 КК України, станом на 23.03.2021, обґрунтованою. Як зазначено слідчим суддею, на той момент були всі наявні підстави вважати, що ОСОБА_7 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене як ч.4 ст. 190 , так і ч. 4 ст. 358 КК України, оскільки на неї прямо вказував потерпілий ОСОБА_8 , свідок ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 також повідомили про можливу причетність ОСОБА_7 до протиправних дій , а також інші докази, які зібрані слідчим: висновки експертиз, протоколи пред`явлення особи для впізнання, протоколи НСРД. При цьому, слідчий суддя зазначив, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПП: так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994.
Колегія суддів з такими висновками слідчого судді погоджується з огляду на наступне.
Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
При перевірці оскаржуваного рішення суду першої інстанції колегія суддів керується вимогами, викладеними в п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідно до яких на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
При цьому, слід врахувати, що відповідно до вимог, зазначених в ч.1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Підозра - це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням із прокурором), яке ґрунтується на зібраних доказах під час досудового розслідування та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення з повідомленням про це такій особі та із роз`ясненням її прав та обов`язків.
Окрім того, під повідомленням про підозру також можна розуміти кримінальне процесуальне рішення слідчого, прокурора, яке приймається в обов`язковому порядку у випадках затримання особи за підозрою в учиненні кримінального правопорушення або наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення в письмовій формі й тягне за собою набуття особою, щодо якої воно прийняте, процесуального статусу підозрюваного.
Законодавцем передбачено вимоги до змісту та порядок вручення повідомлення. Як зазначено в п.3 ч.1 ст.276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення. При цьому, складається письмове повідомлення про підозру прокурором або слідчим за погодженням з прокурором та повинно відповідати зазначеним в ст.277 КПК України вимогам.
Вручається письмове повідомлення про підозру, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, в день його складення слідчим або прокурором, а у випадках неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор у відповідності до вимог ч. 1 ст. 279 КПК України, зобов`язані виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.
Виходячи з вищевказаного, обґрунтованою є підозра за наявності таких принципових обставин: 1) врученого письмового повідомлення про підозру з обов`язковим посиланням на докази вчинення особою кримінального правопорушення; 2) наявності в матеріалах кримінального провадження доказів, що підтверджують вчинення особою кримінального правопорушення; 3) доведення перед судом вагомості й достатності наявних доказів про вчинення особою кримінального правопорушення; 4) оцінювання судом доказів вчинення особою кримінального правопорушення.
Вимога достатності доказів до моменту притягнення особи до кримінальної відповідальності означає, що в розпорядженні слідчого повинна бути така сукупність доказів, яка, будучи неповною, приводить тим не менше до обґрунтованого висновку про винуватість особи, котра притягується, і виключає в цей момент розслідування протилежного висновку.
правопорушення, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, як у своєму рішенні, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, зазначив Європейський суд з прав людини, а саме те, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, суд повинен виходити з тих міркувань, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Як об`єктивно вбачається з фактичних відомостей, що містяться в матеріалах справи, зміст повідомлення про підозру відповідає вимогам, зазначеним у ст. 277 КПК України, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого судового розгляду. Вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення.
Процедура вручення повідомлення ОСОБА_7 про підозру виконана слідчим відповідно до вимогчинного законодавства, зазначених в ст. 278 КПК України.

Підозра, це процесуальний документ, який має первинну кваліфікацію, яка з урахуванням фактичних обставин кримінального провадження, що розслідується, може бути конкретизована та змінена, як щодо кваліфікації дій, так і щодо обсягу обвинувачення, якщо за наслідками проведення досудового розслідування, слідчий та прокурор дійдуть переконання про можливість складання обвинувального акту та направлення його до суду.
Крім того, як зазначив в своїй заяві до апеляційного суду прокурор, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні закінчено, обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №001548 від 11.12.2020р , 22 липня 2021 року було скеровано до Московського районного суду м.Харкова.
А тому, такі доводи апеляційної скарги захисника підозрюваної, з приводу необґрунтованості підозри, ґрунтуються на відомостях, які стосуються оцінки доказів, отриманих під час досудового розслідування, з точки зору їх процесуальної допустимості та належності або достатності. З огляду на це, колегія суддів не може погодитись з такими доводами, оскільки з процесуальної точки зору обґрунтованість підозри не може підмінюватись питаннями обґрунтованості обвинувачення. Питання щодо оцінки доказів, зібраних сторонами, підлягають процесуальному розгляду в порядку, передбаченому ст.ст. 318-376 КПК України, під час судового розгляду. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Відповідно до статті 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду, а тому сукупність інших зібраних органом досудового розслідування доказів будуть перевірятися, оцінюватися в ході судового розгляду і не дає підстав для скасування підозри.
Отже, колегія суддів погоджується з обґрунтованістю висновків ухвали слідчого судді, щодо відмови у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , оскільки вони є обґрунтованими та вмотивованими і відповідають вимогам кримінально-процесуального закону.
За таких обставин, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року законною та обґрунтованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги захисника не вбачає.
Керуючись ст.ст. 111,135, 138, 277, 278, 279, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити адвокату ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року.

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, але в частині поновлення строку на апеляційне оскарження може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий

Судді