Провадження №: 1-кп/755/478/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" лютого 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах кримінального провадження відомості відносно якого внесені до ЄРДР №0005497 від 26.10.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, на утриманні має малолітню дитину 2018 року народження, не працюючого зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,-
в с т а н о в и в:

у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженню № 0005497 від 26.10.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Обвинувачений ОСОБА_4 ухилявся від суду, у зв`язку із чим судом за клопотанням прокурора, надавався дозвіл на затримання обвинуваченого для доставки у судове засідання для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому, вказавши на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, ухилявся від суду, відносно якого застосовувався привід. У зв`язку систематичною неявкою до суду його було оголошено у розшук, що свідчить про його намір уникнути відповідальності.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та зазначив, що обвинувачений офіційно одружений, має на утриманні малолітню дитину та прийшов до працівників поліції одразу, як ОСОБА_4 стало відомо про його перебування у розшуку. Просив застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Пояснив, що змінив адресу свого проживання про що повідомив свого попереднього захисника, а останній запевнив, що буде повідомляти його про дату судового розгляду. Однак, захисник ОСОБА_6 на телефонні дзвінки не відповідав та зник. З огляду на вказані обставини ОСОБА_4 не знав про судові засідання.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду приходить до наступного:

Згідно ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 ч. 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу обвинуваченого та визначені у п. 1- п. 11 ч. 1 вказаної статті.
Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються дані про його особу, те що він раніше не судимий, офіційно не працює, одружений.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 висунуто обвинувачення за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України відносить до категорії тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі.
Суд враховує, що ОСОБА_4 неодноразово не з`являвся до суду, відносно нього неодноразово було застосовано примусові приводи у судові засідання, що свідчить про нехтування процесуальними обов`язками обвинуваченого, його бажання уникнути відповідальності за вчинений злочин, тому з урахуванням наведених даних суд вважає, що обставини передбачені ст. 177, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України є дійсними.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, у зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість злочину, обставини кримінального правопорушення, майновий стан ОСОБА_4 , суд вважає, що застава у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а тому обвинуваченому слід визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 182, 194, 314-316, 331, 376 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України на 60 днів, тобто до 08 квітня 2022 року включно.
Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 198 480 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, ЄДРПОУ: 26268059, МФО: 820172, Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого, у разі внесення застави, наступні обов`язки: не відлучатись за межі м. Чернігів без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: