ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 686/30741/21

Провадження № 11-сс/4820/82/22

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
скаржника-адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому матеріали скарги на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 січня 2022 року,

в с т а н о в и л а:
ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність керівника органу досудового розслідування Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги вказував, що 21 вересня 2021 року слідчою СВ Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_7 було перекваліфіковано кримінальний проступок у кримінальному провадженні №0001043 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, на ч.1 ст.122 КК України.

Підставою зміни кваліфікації став висновок судово-медичного експерта ОСОБА_9 , яка використовувала дані довідки травмпункту ХМЛ від 08 вересня 2021 року, заключення МРТ плечових суглобів від 11 вересня 2021 року та консультативного висновку обласного лікаря-рентгенолога ХОЛ.

ОСОБА_6 вважав, що ні надана медична документація, ні рентгенологічне МРТ дослідження від 11 вересня 2021 року, ні висновок обласного лікаря-рентгенолога ХОЛ від 13 вересня 2021 року відомостей щодо тілесного ушкодження у вигляді перелому голівки правої плечової кістки згідно висновку лікаря судово- медичного експерта ОСОБА_9 не містять, а вказаний лікар надала завідомо неправдивий висновок експерта органу, що здійснює досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 25 січня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя місцевого суду, мотивував своє рішення тим, що доводи ОСОБА_6 , викладені ним у скарзі, фактично зводяться до незгоди з висновком експерта №734 від 17 вересня 2021 року та ґрунтуються лише на припущеннях щодо можливої протиправності дій, однак не вказують на об`єктивні відомості про вчинення судово-медичним експертом ОСОБА_9 дій, які б мали ознаки вчинення кримінальних правопорушень, які полягають у службовому підробленні та наданні завідомо неправдивого висновку.

Тому підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає.

Адвокат ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив скасувати ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 25 січня 2022 року та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу від 24 грудня 2021 року що подана ним на бездіяльність керівника органу досудового розслідування Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Уважав, що вказана ухвала слідчого судді є необґрунтованою та не відповідає законодавству.

Так, зазначав, що в порушення норм ч.1 ст.214 КПК України, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, не вніс відповідні відомості до ЄРДР та розпочав розслідування.
Указував, що в даному випадку слідчий суддя місцевого суду фактично здійснив розгляд заяви про кримінальне правопорушення від 29 жовтня 2021 року, а не розгляд скарги на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; скаржника-адвоката ОСОБА_6 на підтримання доводів апеляційної скарги; прокурора ОСОБА_5 в заперечення апеляційної скарги; перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

Із матеріалів провадження вбачається, що 29 жовтня 2021 року адвокат ОСОБА_6 звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення до начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області про вчинення лікарем судово-медичним експертом Хмельницького обласного бюро судово-медичних експертиз ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ст.384 КК України.

Вказана заява була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 29 жовтня 2021 року за №693/5.

У подальшому, заява про вчинення кримінального правопорушення була направлена до начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області для прийняття рішення, де зареєстрована 11 листопада 2021 року за №2930901.

За результатами перевірки звернення ОСОБА_6 останньому було направлено лист за вих. № 177/121/119-2022 від 06 січня 2022 року, яким повідомлено, що в ході опрацювання матеріалів було встановлено, що 03 грудня 2021 року матеріали кримінального провадження №0001043 від 09 вересня 2021 року направлено до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із обвинувальним актом, а тому подальше рішення, в тому числі про долучення до матеріалів, буде прийматися даним органом.

Відповідні відомості за заявою про вчинення кримінального правопорушення внесені до ЄРДР не були.
Приписи ч.1 ст.2 КК України передбачають, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частиною 1 ст.11 КК України встановлено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Положеннями ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, -заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
До ЄРДР вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про ЄРДР.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Зміст ч.1 ст.214 КПК України передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач -керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання -керівником органу досудового розслідування.
При цьому зміст зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей є саме наявність обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення.
Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора №298 від 30 червня 2020 року (зі змінами, внесеними наказом Генерального прокурора від 23 листопада 2021 року №377) норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Окрім того, колегія суддів апеляційного суду звертає увагу, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що є підстави вважати, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення, зокрема, можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо в заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Це в свою чергу слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Згідно до ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Отже, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність уповноваженої посадової особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінального правопорушення.
КПК України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень, що містять у собі відомості про склад кримінального правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення.
На переконання колегії суддів слідчий суддя місцевого суду, відмовляючи в задоволенні скарги ОСОБА_6 діяв у спосіб та у межах законодавства, дійшов обґрунтованого висновку, що вимога заявника щодо зобов`язання посадових осіб органу досудового розслідування ХРУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до заяви (від 29 жовтня 2021 року) про кримінальне правопорушення є безпідставною, оскільки, за вказаним фактом, об`єктивних відомостей про вчинення дій, які б мали ознаки вчинення кримінальних правопорушень, не встановлено.
Слідчий суддя місцевого суду, повно, всебічно і об`єктивно дослідив необхідні матеріали провадження та дійшов обґрунтованих висновків про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, а колегія суддів апеляційного суду не знаходить підстав для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду з мотиві та підстав, наведених в апеляційній скарзі.
Нормами кримінального процесуального законодавства України передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки певного злочину, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про злочин і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР.
Так, відповідно до п.29 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Павлюлінець проти України» від 6 вересня 2005 року суд повторює, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод людини.
Так право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією заявнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.
Усталена судова практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ встановлює, що таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування повинно бути ретельним, що означає обов`язок органів влади завжди добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки та зобов`язання вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події («Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).
Колегія суддів уважає, що слідчий суддя місцевого суду повно та об`єктивно дослідив матеріали провадження та поданої скарги, надав їм належну правову оцінку.

Обставини, зазначені в скарзі ґрунтуються лише на припущеннях щодо можливої протиправності дій та нічим не підтверджені.

Доводи апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 про те, що оскаржувана ухвала слідчого судді місцевого суду є незаконною та необґрунтованою, колегія суддів вважає неспроможними та такими, що не заслуговують на увагу і не є підставою для задоволення скарги на бездіяльність уповноважених осіб РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ураховуючи вищевикладене, ухвала слідчого судді місцевого суду є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування в межах доводів поданої апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду не вбачає.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а :
Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 січня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3