печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «Дашуківські бентоніти» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі №757/22648/21-к від 15.06.2021, у рамках кримінального провадження № 0000256 від 22.07.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 та ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 206-2, ч. 1 ст. 357, ч. 1 ст. 364-1, ч. 2 ст. 382 КК України, на майно, -

В С Т А Н О В И В :

20.07.2021 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Дашуківські бентоніти», яке передано судді ОСОБА_1 21.07.2021, про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі №757/22648/21-к від 15.06.2021, у рамках кримінального провадження № 0000256 від 22.07.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 та ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 206-2, ч. 1 ст. 357, ч. 1 ст. 364-1, ч. 2 ст. 382 КК України, та просить суд:

скасувати заборону суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії відносно ПАТ «Дашуківські бентоніти», в тому числі, але не виключно, державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи (ПАТ «Дашуківські бентоніти»), державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (ПАТ «Дашуківські бентоніти»), в тому числі, щодо зміни керівника, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, заявник вказує, що підстави, які слугували для накладення арешту на момент звернення прокурора з клопотанням були відсутні, одночасно зазначено, що слідчим суддею не обрано найменш обтяжливий спосіб арешту майна та не враховано негативні наслідки, яких зазнає ТОВ "Дашуківські бентоніти» внаслідок накладення такого арешту та те, що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту в кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець зумовлює скасування накладеного арешту.
Представник заявника в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.

Прокурор та слідчий подали до суду заяви про проведення судового засідання у їх відсутність, проти задоволення вимог заперечували, вказали, що підстави, які слугували для накладення арешту не відпали, а відтак наявна необхідність у продовженні дії заходу забезпечення кримінального провадження

Частиною 2 статті 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000256 від 22.07.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1ст. 206-2, ч. 1 ст. 357, ч.3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 364-1, ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 205-1, ч. 2 ст. 240, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.05.2021 р. у справі № 757/22648/21-к, накладено арешт на:
- цінні папери - акції прості бездокументарні іменні Публічного акціонерного товариства «Дашуківськібентоніти» (код ЄДРПОУ емітента: 00223941; код цінних паперів емітента: ISIN НОМЕР_1 ), у загальній кількості 49 395 742 (сорок дев`ять мільйонів триста дев`яносто п`ять тисяч сімсот сорок дві) шт., які обліковуються на рахунках у цінних паперах Товариства з обмеженою відповідальністю «Даш-БентІнвест» () у Товаристві з обмеженою відповідальністю «УПР-ФІНАНС» (код ЄРДПОУ 36980202), та/або в інших депозитарних установах;
- майнові, корпоративні права, що випливають із акцій простих бездокументарних іменних ПАТ «Дашуківськібентоніти» код цінних паперів емітента ISIN НОМЕР_1 , у загальній кількості 49 395 742 шт., які обліковуються на рахунках в цінних паперах ТОВ «Даш-БентІнвест» () у Товаристві з обмеженою відповідальністю «УПР-ФІНАНС» (код ЄРДПОУ 36980202), та/або на рахунках в цінних паперах ТОВ «Даш-БентІнвест» в інших депозитарних установах;
- заборонити суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії відносно ПАТ «Дашуківськібентоніти», в тому числі, але не виключно, державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи (ПАТ «Дашуківськібентоніти»), державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (ПАТ «Дашуківськібентоніти»), в тому числі, щодо зміни керівника, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
- заборонити ТОВ «Даш-БентІнвест» та/або будь-яким іншим особам розпоряджатися (в тому числі, але не виключно: продавати, дарувати, міняти, іншим способом відчужувати вказані акції, передавати їх в заставу або управління, змінювати депозитарну установу та/або депозитарія, змінювати рахунок в цінних паперах, на якому зберігаються зазначені акції, та розпорядників цього рахунку, списувати зазначені акції з цього рахунку та/або зараховувати вказані акції на рахунки в цінних паперах інших осіб) та/або користуватися простими бездокументарними іменними акціями (в тому числі, майновими, корпоративними правами, що випливають з них) ПАТ «Дашуківськібентоніти»; код цінних паперів емітента ISIN НОМЕР_1 , у загальній кількості 49 395 742 шт., в тому числі, але не виключно, організовувати, проводити, брати участь в загальних зборах ПАТ «Дашуківськібентоніти», голосувати належними ТОВ «Даш-БентІнвест» акціями ПАТ «Дашуківськібентоніти», підписувати протоколи (рішення) загальних зборів акціонерів ПАТ «Дашуківськібентоніти», установчі документи та будь-які інші документи ПАТ «Дашуківськібентоніти».
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, приходить до висновку про наявність у заявника ТОВ «Дашуківські бентоніти» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Варто зауважити, на тому, що навіть при наявності в матеріалах справи постанови про визнання речовими доказами вилученого майна, остання не може слугувати безумовною підставою для накладення на нього арешту, адже якщо виходити з структурного змісту норми ч. 3 ст. 170 КПК України, то слідує, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно з даних підстав, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 указаного Кодексу, при цьому висновки слідчого судді не залежать від наявності у кримінальному провадженні постанови про визнання вказаного майна речовим доказом.

Так, в запереченнях, які додані до клопотання, відсутні докази, що вказане майно набуто кримінально протиправним шляхом або є предметом кримінального правопорушення, а відтак існування правової підстави для арешту вказаного майна з метою забезпечення збереження речових доказів взагалі спростовується та свідчить про формальність постанови слідчого про визнання зазначеного майна речовими доказами.

Окрім цього, стороною обвинувачення не доведено, що ТОВ «Дашуківські бентоніти» має намір на відчуження майна чи будь-яким іншим чином перешкоджати органу досудового розслідування.

Разом з тим, прокурором та слідчим жодним чином не було спростовано, яке відношення акції та корпоративні права, що з них випливають, можуть мати значення для розслідуваного кримінального правопорушення та яким чином відчуження такого майна зможе негативно вплинути на прийняття законного рішення по справі.

Окрім цього, слідчим суддею встановлено, що корпоративний контроль над ПАТ «Дашуківські бентоніти» відновлено кінцевим бенефіціарним власником майна ОСОБА_3 . Будь-яких намірів та дій на перешкоджання належному досудовому розслідуванню, ПАТ «Дашуківські бентоніти» не здійснює. Прокурором не було доведено, що накладення арешту відповідатиме завданням арешту, слідчим суддею не в повній мірі було досліджено фактичні обставини справи, а відповідно арешт накладено необґрунтовано і в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Зокрема, корпоративний спір (конфлікт) щодо права власності на частку у статутному капіталі ТОВ «Даш-Бент Інвест» було вирішено в порядку господарського судочинства, що підтверджується наступними судовими рішеннями, які у встановленому законом порядку набрали законної сили:

1. Рішенням Господарського суду м. Києва від 19.11.2018 у справі №910/8709/18 (копія додається) відмовлено у задоволенні позову ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» про визнання недійсним договору зворотної купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю від 22.11.2012, укладеного між ДП «Компанія Інтересервіс» та ЗАКзОВ «Емселба Лімітед». Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2019 по справі № 910/8709/18 повернуто апеляційну скаргу ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» на вищезазначене судове рішення.

2. Рішенням Господарського суду м. Києва від 10.01.2019 у справі № 910/8711/18 (копія додається) відмовлено у задоволенні позову ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» про визнання недійсними договорів: зворотної купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю від 22.11.2012, укладеного між ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» та ПП «Ролон»; відступлення права вимоги від 03.12.2012, укладеного між ПП «Ролон» та ДП «Компанія Інтерсервіс». Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2019 по справі № 910/8711/18 (копія додається) закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» на вищезазначене судове рішення.

3. Рішенням Господарського суду м. Києва від 24.09.2019 у справі № 910/4932/19 (копія додається) відмовлено у задоволенні позову ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину - договору зворотної купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю від 22.11.2012, укладеного між ЗАКзОВ «Емселба Лімітед» та ПП «Ролон». Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020 по справі № 910/4932/19 (копія додається), залишеною без змін постановою Верховного Суду від 02.07.2020 у справі №910/4932/19 (копія додається), рішення Господарського суду міста Києва від 24.09.2019 у справі №910/4932/19 залишено без змін.

Таким чином, судовими рішеннями у справах № 910/8709/18, № 910/8711/18, №910/4932/19, що набрали законної сили, підтверджується, що власником спірної частки у статутному капіталі ТОВ «Даш-Бент Інвест» в розмірі 2 250 000 гри, що становить 90 % статутного капіталу ТОВ «Даш-Бент Інвест», є ДП «Компанія Інтерсервіс», а з 03.04.2018 - ТОВ «Укрбент».

В свою чергу, кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Укрбент» є ОСОБА_3 , що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Незважаючи на те, що досудове розслідування здійснюється на протязі тривалого проміжку часу, стороною обвинувачення не надано доказів, які б свідчили про будь-які логічні та об`єктивні підстави для накладення арешту на майно, яке перебуває у власності заявника.

Наряду з вказаним, слід зазначити, що підозра посадовим особам заявника не пред`явлена, цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено, як і не встановлено розміру збитків у вигляді тяжких наслідків, які ніби то заподіяні державі.

Сторона обвинувачення в судовому засіданні не довела та не надала суду допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів що вказують про прямий, або опосередкований зв`язок посадових та інших осіб, які вчинили кримінальне правопорушення з обставинами, які є предметом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, а також відсутні підстави відповідальності товариства за незаконні дії третіх осіб.

За вказаних обставин, версія органу досудового розслідування, арешт необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів, належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами, а спростована наданими доказами в обґрунтування скасування арешту майна.

Окрім цього, слідчий суддя приймає до уваги, що не приведення Статуту ПАТ «Дашуківські бентоніти» у відповідність до чинного законодавства через наявну заборону здійснення державної реєстрації змін до Статуту Товариства тягне за собою накладення Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку штрафних санкцій на ПАТ «Дашуківські бентоніти» у значних для Товариства розмірах.

Так, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2020 року по справі № 580/1806/20 (копія додається) задоволено позов Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до ПАТ «Дашуківські бентоніти» про стягнення штрафних санкцій у сумі 17000,00 грн за невиконання розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №313-ПД-1-Е щодо не приведення статуту у відповідність вимогам чинного законодавства.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02.09.2020 по справі №580/2120/20 (копія додається) задоволено позов Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до ПАТ «Дашуківські бентоніти» про стягнення штрафних санкцій у сумі 85000,00 грн за невиконання розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №42-ПД-1-Е.

При цьому, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 у справі № 580/2085/19 (копія додається) було встановлено, що 18.04.2019 за фактом вчинення правопорушення на ринку цінних паперів винесено: постанову №203-ПД-1-Е про накладення на ПАТ «Дашуківські бентоніти» штрафу в розмірі 17000 грн.; №204-ПД-1-Е про накладення штрафу в розмірі 17000 грн.; №205-ПД-1-Е про накладення штрафу в розмірі 17000 грн.

Також рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19.02.2020 по справі № 580/3992/19 (копія додається) було встановлено, що постановою Уповноваженої особи НКЦПФР від 26.09.2019 №704-ПД-6-Е у відношенні до ПАТ «Дашуківські бентоніти» порушено справу про правопорушення на ринку цінних паперів за ознаками порушення вимог п. 10 ст. 8 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», а саме: невиконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери від 18.04.2019 №132-ПД-1-Е, №133-ПД-1-Е, №134-ПД-1-Е.

Вказаним судовим рішенням позовну заяву Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку було задоволено у повному обсязі та стягнуто з ПАТ «Дашуківські бентоніти» в дохід Державного бюджету України на рахунок, відкритий на ім`я територіального органу Держказначейства, штрафні санкції в сумі 85000 (вісімдесят п`ять тисяч) гривень.

30.04.2021 рішенням Черкаського окружного адміністративного суду по справі №580/2023/20 за позовом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до ПАТ «Дашуківські бетоніти» стягнуто з ПАТ «Дашуківські бентоніти» штрафні санкції у розмірі 6 800 грн.

Листом №14/02/12294 від 07.06.2021 (копія додається) Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку повідомила про складення нового протоколу про адміністративне правопорушення відносно ПАТ «Дашуківські бентоніти».

Подальше невиконання розпоряджень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, не приведення Статуту та внутрішніх документів Товариства у відповідність до вимог чинного законодавства матиме значно суворіші санкції.

Вказане свідчить, що у зв`язку з наявністю відповідних заборон, ПАТ «Дашуківські бентоніти» позбавлене у встановленому законом порядку провести реєстрацію змін, рішення про внесення яких було прийнято загальними зборами акціонерів 02.06.2020, а не здійснення реєстрації таких змін тягне за собою обтяження правомірної господарської діяльності.

Враховуючи вказане, підстав вважати, що існує правова підстава для арешту майна заявника взагалі спростовується, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Cкасувати частково заходи забезпечення кримінального провадження №0000256 від 22 липня 2015 року, застосовані ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15 червня 2020 року у справі №757/22648/20, а саме:

- скасувати заборону суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії відносно ПАТ «Дашуківські бентоніти», в тому числі, але не виключно, державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи (ПАТ «Дашуківські бентоніти»), державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (ПАТ «Дашуківські бентоніти»), в тому числі, щодо зміни керівника, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1