Справа № 369/2029/22
Провадження №1-кс/369/306/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.02.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого, слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000889 від 10.09.2021за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 156 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000889 від 10.09.2021за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_9 в період часу з 01 січня 2021 року по 30 вересня 2021року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлені, знаходячись в кімнаті будинку за місцем свого проживання за адресою:
АДРЕСА_1 , достовірно знаючи, що ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є малолітньою, оскільки ОСОБА_9 є її батьком та розуміючи, маючи умисел на розбещення малолітньої особи та вчинення щодо неї розпусних дій сексуального характеру, спрямованих на задоволення власної статевої пристрасті, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, скориставшись тимчасовою відсутністю сторонніх осіб, використовуючи безпорадний стан потерпілої, який виражався в тому, що вона не могла правильно розуміти сутність та характер вчинюваних з нею розпусних сексуальних дій через вік, умисно застосував до неї дії сексуального характеру, а саме: вчинив фізичне та інтелектуальне розбещення, що полягало у розпусних діях сексуального характеру, спрямованих на задоволення власної статевої пристрасті, яке виразилося в стимуляції статевих органів ОСОБА_10 , та непристойних дотиках до останньої, з метою викликати статеве збудження, чим порушив статеву недоторканість малолітньої ОСОБА_10 , її нормальний психічний та соціальний розвиток.
Таким чином, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи близьким родичем.

07.02.2022 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Чоботарь проти Молдови» термін «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Метою попереднього утримання під вартою є подальше розслідування кримінального провадження, яке повинно підтвердити або спростувати підозру.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, громадянин України, українець, одружений, працюючий, проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Вказана підозра э обґрунтованою оскільки повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, зібраними в їх сукупності.

У відповідності до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_9 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням ризикам передбачених передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України.

Ризиком того, що ОСОБА_9 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є те, що усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 8 років, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Разом з цим, в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний не має на недієздатних чи непрацездатних утриманців, хоча і одружений, але фактично не проживає із дружиною, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків.

Крім того, ОСОБА_9 може вчинити ризик, передбачений п. 2 ч. 1

ст. 177 КПК України, а саме знищити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для кримінального провадження, а саме те, що останній має доступ до квартири за місцем проживання малолітньої

ОСОБА_10 , може знищити,сховати або спотворити речі, які можуть мати значення для кримінального провадження, що дає підстави вважати, що у випадку застосування менш суворого запобіжного заходу, останній може їх знищити.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_9 може впливати на свідків та інших осіб у кримінальному провадженні. Необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний маючи вільну можливість у пересуванні та доступ до фактичного місця проживання свідків та малолітньої ОСОБА_10 , які ще не допитані безпосередньо в суді, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань. Крім того, на даний час в органу досудового розслідування є необхідність у проведенні ряду слідчих дій, встановити всіх осіб, які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що підозрюваний перебуваючи на свободі, буде здійснювати вплив на останніх із метою надання неправдивих показань.

Ризиком того, що ОСОБА_9 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, таким чином реалізувати ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_9 маючи широке коло близьких родичів, знайомих, друзів, яких останній може схиляти до дачі неправдивих показів органу досудового розслідування на його користь, в тому числі щодо відсутності у останнього інтимних потягів до малолітньої ОСОБА_10 , таким чином перешкоджатиме органу досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_9 може вчинити інше кримінальне правопорушення передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що останній маючи доступ до місця проживання дружини та безпосередньо місця проживання малолітньої ОСОБА_10 може повторно вчиняти розпустні дії відносно останньої з метою задоволення своєї статевої пристрасті, або інші злочини проти статевої свободи та недоторканості малолітньої ОСОБА_10 . Вказане кримінальне правопорушення останній вчинив з сексуальних мотивів, та може вчиняти аналогічні злочини.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинене кримінальне правопорушення, тяжкість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, майновий стан та інше.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобіганням наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Враховуючи вище викладене, слідчий просив суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Київ, громадянина України, українця, одруженого, працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий. - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

Вислухавши пояснення підозрюваного та його захисників, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку що в задоволенні клопотання слід відмовити та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого, слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000889 від 10.09.2021за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 156 КК України - відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Київ, громадянина України, українця, одруженого, працюючого у ТОВ "Констракшн Машинері" на посаді керівника відділу вживаної техніки, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, а саме до 07 квітня 2022 року (включно).
Покласти на ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_4 , з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному провадженні.
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1