Справа №760/1721/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 cічня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого у кримінальному провадженні заступника начальника слідчого відділу ВП на СЗТ ГУ НП України в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ленінград, громадянки України, безробітньої, має на утриманні 4 неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,
яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,
в кримінальному провадженні №70000131 від 07.09.2021,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, із визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування поданого клопотання слідчий в клопотанні, а прокурор в судовому засіданні зазначали про те, що станом на час звернення до слідчого судді із зазначеним клопотанням зібрано достатньо доказів, щоб стверджувати про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, що надає право, за переконанням сторони обвинувачення, звертатися до слідчого судді із клопотанням про застосування одного із запобіжних заходів.
Також, продовжив прокурор, що на даний час наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, в такій кількості, що не вбачається підстав вести мову про застосування іншого не пов`язаного із триманням під вартою запобіжного заходу.
Так, прокурор впевнений, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років. Зауважив, що ОСОБА_5 на даний час не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення й надалі.
Прокурор переконаний, що більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на потерпілого, свідків, на розслідування кримінального провадження.
Захисник ОСОБА_4 , думку якого підтримала підозрювана в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність прокурором ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Солом`янським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №70000131 від 07.09.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється в тому, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи неодноразово притягнутою до кримінальної відповідальності, останній раз 05.11.2020 року відділом поліції на стаціях залізничного транспорту ГУНП у м. Києві, за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, матеріали відносно якої перебувають на розгляді у Солом`янському районному суді м. Києва, на шлях виправлення на стала та повторно вчинила нове умисне кримінальне правопорушення корисливого характеру за наступних обставин.

Так, 06.08.2021 приблизно о 06:20 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи разом з ОСОБА_8 на платформі № НОМЕР_1 залізничного вокзалу «Київ-Пасажирський», що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, куди останні прибули з метою вчинення крадіжок чужого майна.

Так, піднімаючись по східцях до верху на конкорс залізничного вокзалу помітили раніше невідому їм жінку, ОСОБА_9 , яка спускалась на 12-13 платформу вищевказаного вокзалу з рюкзаком на плечах, в цей час в останніх виник раптовий умисел на викрадення чужого майна останнього.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, згідно заздалегідь розприділених ролей, ОСОБА_5 , підійшла ззаду до потерпілої ОСОБА_9 , в цей час ОСОБА_8 , з метою невикриття дій останньої перехожими, стали поряд з нею, після чого ОСОБА_5 , відповідно до відведеної їй ролі, відчинила рюкзак ОСОБА_9 та своєю правою рукою дістала звідти гаманець червоного кольору, який матеріальної цінності для потерпілої не становить, в середині якого знаходилися грошові кошти в сумі 700 доларів США, купюрами номіналом 100 доларів США в кількості 7 шт., (згідно курсу НБУ станом на 06.08.2021 становить 18857 гривень), 500 євро, купюрами номіналом 200 євро, в кількості 1 шт., 100 євро, в кількості 2 шт., та 50 євро, в кількості 2 шт., (згідно курсу НБУ станом на 06.08.2021 становить 15948 гривень), 200 гривень, купюрами номіналом 200 гривень, в кількості 10 шт., банківські картки банку «ПриватБанк», «Укрсиббанк».

Продовжуючи свої злочинні дії, направлені на таємне викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, згідно заздалегідь розприділених ролей, ОСОБА_5 передала вищевказаний гаманець ОСОБА_8 , яка в свою чергу поклала вище зазначений гаманець в пакет, який утримувала при собі, після чого з місця події зникли, завдавши таким чином потерпілій ОСОБА_9 , матеріальний збиток в розмірі 36805 гривень.
Такі дії ОСОБА_5 , органом досудового розслідування було кваліфіковано за ч.2 ст.185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений повторно, за попередньою змовою групою осіб.
25 січня 2022 о 13 годині 00 хвилин ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться у відомостях, а саме протоколі - заяві ОСОБА_9 від 06.09.2021 року про скоєння кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06.09.2021; рапорті ст. оперуповноваженого СКП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві О. Жигаловського; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 08.09.2021; протоколі пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_10 від 08.09.2021; протоколі огляду відеозапису камер відеоспостереження «Безпечне місто» від 08.09.2021; протоколі проведення слідчого експеримента за участю свідка ОСОБА_10 від 25.09.2021; повідомленні про підозру ОСОБА_5 та іншими матеріалами в їх сукупності, вислухавши пояснення самого підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Тобто у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Відтак, на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.
У відповідності до положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, його зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
ОСОБА_5 хоча і підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, проте має постійне місце реєстрації та проживання в м. Києві, раніше не судима.
Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, вищезазначені дані про її особу, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.
У відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язків, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 та покласти на неї обов`язок прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду.
Строк дії даної ухвали визначити до 25.03.2022 року включно.
Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1