УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 серпня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 008 07 від 03.09.2020, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, громадянка України, українка, з середньою освітою, офіційно не працевлаштована, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судима,
підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 05.08.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311 КК України, відповідно до якої підозрювана, діючи спільно з іншими особами згідно з заздалегідь розробленим планом, керуючись корисливим мотивом, організувала незаконне виготовлення, зберігання, пересилання та збут психотропної речовини амфетаміну.

Слідчий вважав, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у кримінальному провадженні, знищити, спотворити чи сховати речі та документи, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, а також продовжити злочинну діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрювана ОСОБА_4 , не заперечуючи обґрунтованості підозри, просила відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення, оскільки вона має та двох малолітніх дітей на утриманні, постійне місце мешкання на території м. Києва, тобто наміру переховуватись від слідства чи іншим чином перешкоджати розслідуваннюпідозрювана не має.

Захисник підтримав думку підозрюваної та просив відмовити у задоволенні клопотання, вважаючи наведені слідчим ризики необґрунтованими.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Отже на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих їй злочинів, може вчинити дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Характер інкримінованих підозрюваній злочинів, пов`язаний з обігом психотропної речовини, свідчить про обґрунтованість критичної оцінку моральних якостей підозрюваної та ймовірність свідомої непроцесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваної сім`ї та утриманців, хоча і мінімізує певним чином ризик переховування від слідства та суду, однак повністю його не виключає.
Зазначені чинники у сукупності з покаранням, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованих злочинів, приводять до переконання, що ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду є реальним.

Оскільки обставини вчинення кримінальних правопорушень на теперішній час у повному обсязі не встановлені, слідчий суддя не виключає, що підозрювана може вдатись до дій, спрямованих на здійснення незаконного впливу на свідків та інших, причетних до вчинення інкримінованого правопорушення осіб.

Ризик можливого продовження підозрюваною інкримінованого злочину за ч. 2 ст. 307 КК України, або ж вчинення іншого кримінального правопорушення також ґрунтується на матеріалах клопотання, оскільки обсяг вилученої особливо небезпечної психотропної речовини, дає обґрунтовані підстави для висновку про здійснення злочинної діяльності з метою отримання прибутку, тобто не виключено, що збут заборонених речовин був єдиними джерелом доходу підозрюваної.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Слідчий суддя, враховуючи відсутність у підозрюваної судимостей, наявність у останньої постійного місця мешкання у м. Києві та двох малолітніх дітей на утриманні, приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши їй цілодобово залишати приміщення квартири АДРЕСА_3 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 такіобов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 04 жовтня 2021 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1