Єдиний унікальний номер: 379/443/21
Провадження № 1-кп/379/75/21
УХВАЛА

01 грудня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0000603, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.04.2021, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

В С Т А Н О В И В:
На розгляді Таращанського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В судовому засіданні захисником обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_5 заявлено клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи. В обґрунтування клопотання захисник посилався на те, що для проведення судово-медичної експертизи №63 від 07.05.2021 експерту не надавались рентгенологічні знімки, а тому вони не досліджувались експертом. Крім того, експертом не було враховано те, що потерпілий внаслідок епілептичних нападів неодноразово падав, не виключено, що не на рівну поверхню, а тому слід з`ясувати, чи можливе отримання ним тілесних ушкоджень ушкодження у вигляді розриву легені, діафрагми та печінки внаслідок таких падінь з урахуванням наявності у потерпілого переламу ребер. Просив поставити перед додатковою експертизою такі питання: - чи могли утворитися тілесні ушкодження у потерпілого ОСОБА_9 у вигляді перелому тебер за певних обставин та внаслідок дії травмуючої сили без ушкодження правої легені, правого купола діафрагми та розриву капсули печінки; - чи могли утворитися тілесні ушкодження у потерпілого ОСОБА_9 у вигляді ушкодження правої легені, правого купола діафрагми та розриву капсули печінки внаслідок дії на зазначені органи гострих країв переломаних на той час ребер, через певний проміжок часу після моменту їх перелому та за інших обставин, зокрема, при падінні потерпілого з висоти власного зросту в період епілептичного нападу, падінні з ліжка чи падінні з унітазу під час лікування у Таращанській міській лікарні в період з 04.04.2021. по 06.04.2021.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи підтримали та просили задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти клопотання сторони захисту, вказуючи, що в кримінальному провадженні проведені судово-медичні експертизи, висновки яких містять достатні дані для встановлення об`єктивної істини по справі. Експертом надано вичерпні відповіді на всі поставлені перед ним питання.

Потерпіла ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_7 просили суд відмовити в задоволенні клопотання. Представник потерпілої зазначив, що сторона захисту мала можливість під час допиту експерта в суді задати всі питання, що їх цікавили. Надані експертом відповіді на всі питання були вичерпними, додаткових нез`ясованих обставин немає.

Суд, дослідивши зміст поданого клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, дійшов наступних висновків.

За положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Положеннями ч. 3 ст. 93 КПК України передбачено, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Зміст принципу змагальності сторін полягає у наділенні кожної зі сторін кримінального провадження рівними правами на збирання, подання до суду зібраних доказів та ознайомлення з ними.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України висновок експерта є процесуальним джерелом доказів.

За змістом ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 101 КПК України кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Запитання, які ставляться експертові, та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Згідно зі ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

При цьому, додатковою експертизою, відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом МЮУ 08.10.1998 р. № 53/5, про призначення якої просить сторона захисту, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Згідно пред`явленого обвинувачення, ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_9 ..

Відповідно до висновку експерта № 63 судово-медичної експертизи за фактом смерті ОСОБА_9 /проведена 06.04.2021 07.05.2021/ вбачається, що смерть останнього настала від закритої травми грудної клітки з переломами ребер та ушкодженням правої легені, що призвело до шоку. На це вказують результати судово-медичного дослідження трупа: субдуральний крововилив; численні переломи ребер справа та зліва з розривом правої легені; розрив діафрагми справа; черезкапсулярний розрив печінки; кров в правій плевральній та черевній порожнинах; нерівномірне кровонаповнення міокарда; понижене кровонаповнення внутрішніх органів; рідкий стан крові; набряк легень та головного мозку. Перелом кісток носа. Синці та садна на обличчі, тулубі, верхніх кінцівках та правому стегні. Тілесні ушкодження (синці та садна, перелом кісток носа), виявлені при судово-медичному дослідженні трупа, виникли від дії тупого предмета (ів), мають ознаки легких тілесних ушкоджень і не знаходяться в причинному зв`язку з настанням смерті потерпілого. Тілесне ушкодження у вигляді субдуральної гематоми виникло від дії тупого предмету, має ознаки тяжкого тілесного ушкодження. Тілесне ушкодження у вигляді перелому ребер з ушкодженням правої легені, правого купола діафрагми та розрив капсули печінки мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження. Всі вище описані тілесні ушкодження не могли утворитися при падінні з висоти власного зросту та при падінні з дивана з положення лежачи, про що свідчить характер та локалізація ушкоджень. Всі вище описані тілесні ушкодження могли утворитися від дії рук та ніг людини, по давності можуть відповідати 04.04.2021р. При судово-токсикологічному дослідженні в крові трупа ОСОБА_9 , етиловий спирт не виявлено.

У висновку експерта № 35/Д судово-медичної експертизи за фактом смерті ОСОБА_9 від 11.05.2021, встановлено, що смерть ОСОБА_9 , настала від закритої травми грудної клітки з переломами ребер та ушкодженням правої легені, що призвело до шоку. Тілесні ушкодження на голові, тулубі та кінцівках виникли від прямої дії травмуючої сили про що свідчить характер ушкоджень. Судово-медичних даних, які дозволяють судити в якій позі знаходився потерпілий та взаєморозташування потерпілого та нападника під час нанесення та заподіяння тілесних ушкоджень, немає. Після отримання тілесних ушкоджень потерпілий міг самостійно здійснювати активні дії.

З мотивувальної частини висновку експерта № 63 вбачається, що експертом вивчалась медкарта стаціонарного хворого №00696/129 на ім`я ОСОБА_9 , в якій указано, зокрема, те, що у потерпілого було зафіксовано епілепсію з частими епіприступами; проведена рентгенографія черепа; на рентгенографії грудної клітини виявлені ушкодження перелом 5-8 ребер по ППЛ справа; підшкірна емфізема м`яких тканин грудної стінки правої легені…»

Про той факт, що всі рентгенологічні знімки потерпілого пацієнта буди описані в медичній карті, вказала допитана в судовому засіданні свідок рентгенолог ОСОБА_10 ..

Отже, посилання захисту на недослідження експертом рентгенологічних знімків при проведенні судово-медичної експертизи спростовуються вищенаведеним, а відтак, не зумовлюють потреби призначення додаткової експертизи.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_11 , який проводив судово-медичні експертизи № 63 та № 35/Д, будучи попередженим про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, підтвердив свої висновки та, відповідаючи на питання захисту, ствердив, що всі описані у висновку тілесні ушкодження потерпілого стались одномоментно без розриву в часі: ребра були зламані при застосуванні сили (ймовірніше за все ногою), які пошкодили внутрішні органи (легені, печінку, діафрагму) це комплекс. Отримати ушкодження внутрішніх органів через деякий проміжок часу внаслідок падіння потерпілий не міг. При проведенні експертизи ним вивчалась історія хвороби, де були наявні рентгенологічні знімки, це описано в експертизі. Зазначив, що рентген це вторинне дослідження, він бачив усі ушкодження на власні очі при розтині. Описані у висновках тілесні ушкодження це результат гістологічних досліджень.

Не вирішуючи наперед питання, котрі віднесені до стадії постановлення вироку, суд вважає, що обґрунтування клопотання захисником зводиться до власної довільної оцінки висновків судово-медичних експертиз, показів судового експерта, наданих в судовому засіданні, дослідженню інших матеріалів кримінального провадження, що суперечить їх буквальному змісту, а ті доводи захисника, які зазначені в клопотанні, не доводять наявність підстав для призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Також суд наголошує, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 22, 84, 93, 101, 242, 244, 332, 350, 369, 370-372, 392 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
В задоволені клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1