ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11кп/818/3230/21 Головуючий апеляційної інстанції ОСОБА_2
Категорія: поверенная обвинувального акту
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при секретареві ОСОБА_5 , з участю прокурора ОСОБА_6 , без участі обвинуваченого ОСОБА_7 , належним чином повідомленого про розгляд справи, з участю його захисника ОСОБА_8 , без участі потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 належним чином повідомлених про розгляд справи, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові дану справу за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 07.09.2021 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Вказаною ухвалою обвинувальний акт у кримінальному провадженню №0002529 від 30.05.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, повернуто прокурору.

Прийняте рішення суд першої інстанції обґрунтував тим, що вказаний обвинувальний акт не містить формулювання обвинувачення, а також обвинувальний акт було вручено обвинуваченому без перекладу на його рідну мову.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просив оскаржувану ухвалу скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог, прокурор вказав, що відсутність даних про переклад повідомлення про підозру та обвинувального акту на азербайджанську мову як підставу для повернення обвинувального акту у вказаному кримінальному провадженні є незаконним та необґрунтованим.

Також не погоджується з висновком суду щодо відсутності в обвинувальному акті формулювання обвинувачення.

Позиції учасників апеляційного провадження.

Прокурор у судовому засіданні підтримала доводи апеляційної скарги та просила задовольнити її вимоги у повному обсязі.

Захисник заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, позицію обвинуваченої та її захисника, думку представника потерпілого, перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.
Вмотивованою є ухвала суду, в якій наведені належні й достатні мотиви та підстави її ухвалення.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали суд першої інстанції, як на підставу повернення обвинувального акту прокурору, послався на те, що він не містить формулювання обвинувачення, а також його не було вручено обвинуваченому в перекладі на його рідну мову.

Проаналізувавши зміст обвинувального акту та мотивувальну частину рішення суду першої інстанції, колегія суддів з такими висновками суду першої інстанції погодитися не може, так як вони не ґрунтуються на вимогах чинного кримінального процесуального законодавства та не відповідають матеріалам кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Аналіз цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті, окрім іншого, трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації; формулювання обвинувачення.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України, в підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам Кодексу.
Повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд приймає у тому випадку, якщо без усунення виявлених недоліків кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту, на думку колегії суддів, в ньому зазначені всі обов`язкові відомості, про які йдеться в ч.2 ст.291 КПК України, викладені фактичні обставини кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими в ході досудового розслідування, з дотриманням вимог КПК України сформульовано обвинувачення стосовно ОСОБА_7 , дана правова кваліфікація злочину, визначено частину та статтю КК України. Фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу злочину, що у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Тобто обвинувальний акт за своєю формою та змістом повністю відповідає вимогам вищезазначеної статті кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-1430/0/4/-12 від 03.10.2012 року «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», вагомими недоліками для повернення обвинувального акту можуть бути: суперечності положень цього документа один одному, недопустима натуралізація опису злочину, відсутність підпису слідчого (крім випадків, коли прокурор склав обвинувальний акт самостійно) чи затвердження прокурором, до обвинувального акту не долучено передбачених законом додатків.

Підстав вважати, що обвинувальний акт не відповідає приписам ст.291 КПК України, колегія суддів не вбачає, а тому посилання суду першої інстанції на те, що обвинувальний акт не містить формулювання обвинувачення стосовно ОСОБА_7 , - є необґрунтованими, та передчасними з зазначених вище підстав.

Посилання суду першої інстанції на порушення права на захист обвинуваченого з тих підстав, що ОСОБА_7 не було вручено повідомлення про підозру та обвинувальний акт в перекладі на його рідну мову, хоча і заслуговує на увага, проте на думку апеляційного суду не є безумовною підставою для повернення обвинувального акту прокурору з урахуванням положень ст. 315 КПК України, відповідно до яких суд вправі здійснити будь-які інші дії необхідні для підготовки справи до розгляду, у тому числі, пов`язані з наданням можливості надання стороні захисту матеріалів провадження в перекладі.

Тобто викладене свідчить про те що, не надання обвинувального акту та повідомлення про підозру в перекладі на азербайджанську мову обвинуваченому ОСОБА_7 під час досудового розслідування, не є перешкодою до призначення справи до розгляду, оскільки для забезпечення обвинуваченому його права на захист суд може відкласти судове засіданні.

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Порушення судом першої інстанції вимог ст.ст.370, 291 КПК України є істотним, оскільки перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Згідно ч.1 ст.409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню, з призначенням нового судового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ч.2 ст.376, ч.6 ст.9, ст.7, 392, 393, 404, 405, ч.1 ст.407, 418, 419, 423, 424-426 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 07.09.2021 року про повернення прокурору обвинувального акту щодо ОСОБА_7 , - скасувати.

Апеляційну скаргу прокурора, - задовольнити.

Призначити новий розгляд даної справи в суді першої інстанції.

Звернути увагу прокурора на необхідність надання обвинуваченому копій процесуальних документів у перекладі на його рідну мову за його клопотаннями.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження даної ухвали, у відповідності до ч.2 ст.424 КПК України, в касаційному порядку не передбачено, оскільки така ухвала не перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.

Судді:

____________ ________________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_11