Справа № 368/286/21 Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/824/2621/2021 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________
У Х В А Л А
іменем України
29 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 - захисника обвинуваченого ОСОБА_7 на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 14 квітня 2021 року про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 16.02.2021 року ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб до 14.04.2021 року включно.
14.04.2021 року під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ОСОБА_7 своїми умисними діями, які виразились в заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч. 1 ст. 121 КК України. Прокурором зазначено, що існують достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 може переховуватися від суду, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, який згідно ч. 5 ст. 12 КК України є тяжким і за який передбачено покарання від пяти до восьми років позбавлення волі, ніде не працює та не навчається, раніше судимий за злочин проти здоров`я, знайомий із свідками у вказаному кримінальному провадженні, обізнаний їх місцем проживання та має спільних знайомих, а тому з урахуванням викладеного, наявні підстави вважати, що ОСОБА_7 шляхом вмовляння або застосовуючи інші методи впливу може схиляти свідків до зміни своїх показань, що як наслідок може в подальшому негативно відобразитися на результатах судового розгляду.
Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області обрано обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб, до 12.06.2021 року.
Не погоджуючись з ухвалою суду, адвокат ОСОБА_6 - захисник обвинуваченого ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу суду та постановити нову, якою обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що прокурором не доведено жодного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, а клопотання базується на припущеннях. Вважає, що суд, не оцінивши в сукупності всі обставини та не врахувавши дані, що характеризують особу обвинуваченого, а це: міцні соціальні зв`язки, хоч і розлучений, на утриманні має двох неповнолітніх дітей та матір-пенсіонерку, характеризується позитивно, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам та те, що ОСОБА_7 вже третій місяць перебуває під вартою без належного доведення стороною обвинувачення підстав обрання відносно нього виняткового запобіжного заходу, вважає, що суд прийняв помилкове рішення про задоволення клопотання прокурора про обрання, а фактично про продовження строку дії ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому жодного матеріалу чи документу, якими прокурор обґрунтовує зазначене клопотання прокурор не надав.
Згідно ч. 4 ст. 422-1 КПК України, розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.
Розгляд справи відбувся у відсутності обвинуваченого, його захисника та прокурора, які не заявляли клопотання про розгляд апеляційної скарги за їх участю.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 - захисника обвинуваченого ОСОБА_7 не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо незаконності ухвали суду першої інстанції про продовження тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , колегія суддів приходить до наступного.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається із матеріалів провадження питання про обрання, а фактично продовження строку тримання обвинуваченого під вартою було вирішено на етапі підготовчого судового засідання. Тобто це питання вирішувалось на етапі, який унеможливлює перевірку обґрунтованості підозри, оскільки остання перестала існувати і на заміну якої висунуте обвинувачення. Обґрунтованість же обвинувачення перевіряється судом, який здійснює судовий розгляд на підставі обвинувального акта шляхом дослідження наданих сторонами кримінального провадження доказів і може бути вирішене шляхом ухвалення остаточного рішення у даному кримінальному провадженні. Таким чином, при вирішенні питання про продовження строків тримання у суді першої інстанції на стадії підготовчого судового засідання та при перевірці відповідного рішення судом апеляційної інстанції вирішальним є вирішення питання про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Рішення про необхідність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою суд першої інстанції мотивував тим, що оскільки строк запобіжного заходу закінчується, а ризики не зменшились та не відпали, то суд вважав за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, що відповідає вимогам ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Ці висновки суду першої інстанції колегія суддів вважає такими, які ґрунтуються на вимогах закону, у зв`язку із чим із цими висновками колегія суддів погоджується.
Відтак, беручи до уваги наведене, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , яке відповідно ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено до 8 років позбавлення волі, суспільну небезпечність вчиненого злочину, конкретні обставини вчинення злочину проти життя і здоров`я людини, дані про особу обвинуваченого, який не працює, не має законного джерела доходів для існування, може незаконно впливати на свідків, і як обґрунтовано зазначено судом першої інстанції зважаючи що обвинувачений знайомий з свідками у вказаному кримінальному провадженні, обізнаний їх місцем проживання та має спільних знайомих, а тому з урахуванням викладеного, наявні підстави вважати, що ОСОБА_7 шляхом вмовляння або застосовуючи інші методи впливу може схиляти свідків до зміни своїх показань, що як наслідок може в подальшому негативно відобразитися на результатах судового розгляду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, також суд враховує, що обвинувачений раніше судимий за злочини проти життя і здоров`я, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано обрав щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі, запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а тому є підстави вважати про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання апелянта на міцність соціальних зв`язків, не є тими стримуючими факторами та не переважають можливих ризиків неправомірної поведінки, при цьому суд надав обґрунтовану оцінку особи обвинуваченого.
Таким чином доводи адвоката щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який, є безпідставними, оскільки суд прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання виключного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.
Враховуючи наведене, підстав для застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, колегія суддів не вбачає.
Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів не встановлено.
За таких обставин колегія суддів вважає необхідним вказану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 14 квітня 2021 року, якою обрано обвинуваченому ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою - без змін.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419, 422-1 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 - захисника обвинуваченого ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 14 квітня 2021 року, якою обрано обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою - без змін.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: