СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
____________________________________________________________________________________
Провадження №1-кс/760/1966/21
Справа №760/5975/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина
15 березня 2021 року

слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної

ОСОБА_6 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у кримінальному провадженні №0009040 від 08.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0009040 від 08.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 на підставі наказу №5 Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135) від 03.10.2013 призначена на посаду директора Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135).
Тому, ОСОБА_6 , будучи директором Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135), обіймала в підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, що відповідно до примітки 1 статті 364 КК України була службовою особою.
Так, на початку 2018 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, у директора Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на привласнення ввіреного їй майна, шляхом зловживання службовим становищем, а саме грошових коштів, які перебували в сейфі Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135) за адресою: м. Київ, вул. Героїв Севастополя 48, оф. 207.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на привласнення ввіреного майна, шляхом зловживання службовим становищем, ОСОБА_6 , будучи директором Повного Товариства «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135), та матеріально відповідальною особою, у період часу з початку 2018 року по 07.08.2018, перебуваючи за місцем роботи у приміщенні ломбарду, розташованого за адресою: місто Київ, вул. Героїв Севастополя 48, оф. 207, маючи в силу своїх посадових обов`язків доступ до грошових коштів, які зберігались у сейфі вказаного ломбарду, привласнила грошові кошти на загальну суму 1 292 138, 78 грн, які брала частинами з вказаного сейфу, після чого розпорядилась ними на власний розсуд, чим завдала потерпілому - Повному Товариству «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135) матеріальної шкоди.
Згідно з висновком експертів КНДІСЕ за результатами проведення комісійної судово-економічної експертизи №4811/4812/20-72/13413/13414/20-72 від 26.05.2020: Встановлена за актом №1 про результати інвентаризації коштів від 07.08.2018 року нестача грошових коштів у касі на суму 1 292 138,78грн. на підприємстві Повне Товариство «Ломбард «Дешева готівка» Компанія «Діафокс Консалтінг Лімітед» і Компанія» (код ЄДРПОУ-38716135) на дату 07.08.2018 року, документально підтверджується.
16 січня 2021 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

З метою забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 , запобігання продовженню злочинної діяльності та можливого ухилення від досудового слідства слідчий наполягає на обранні відносно останньої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, як вказує слідчий, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього, як підозрюваного, процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинення нових злочинів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, наполягаючи на застосуванні до підозрюваної запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, оскільки інший запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України.
Сторона захисту проти задоволення клопотання прокурора заперечувала, посилаючись в першу чергу на те, що підозра, про яку повідомлено ОСОБА_6 , є неконкретною та необгрунтованою. Крім того, як стверджує захист, немає жодних ризиків переховування підозрюваної або інших ризиків перешкоджання нею кримінальному провадженню.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є частково обґрунтованим, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано для даної стадії досудового розслідування підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення повністю підтверджується наданими суду матеріалами.

Складена та повідомлена підозра відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Згідно з ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрювана підозрюється, фактичні обставини справи, встановлені станом на день розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до неї запобіжного заходу.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на запобігання яких покликані запобіжні заходи, а саме:

-можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

-можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Проте суд не може погодитись із тим, що для даного випадку необхідним є застосування виняткового виду запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, оскільки з урахуванням особи підозрюваної більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт у нічний час з покладенням на підозрювану відповідних обов`язків, цілком зможе запобігти встановленим ризикам.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

З огляду на застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд вважає необхідним покласти на неї наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0009040 від 08.08.2018 із встановленою ним періодичністю;

- здати на зберігання прокурору свій паспорт для виїзду за кордон.

ІІІ. Резолютивна частина
Керуючись ст. ст. 181, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 ича відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту терміном до 08 травня 2021 року включно із забороною залишати житло за адресою проживання: АДРЕСА_1 , в період з 22:00 год. до 07:00 год. наступної доби.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 строком до 08 травня 2021 року наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0009040 від 08.08.2018 із встановленою ним періодичністю;

- здати на зберігання прокурору свій паспорт для виїзду за кордон.

2. Доручити виконання ухвали Солом`янському управлінню поліції ГУНП у м. Києві.

3. Роз`яснити ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

4. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: