Провадження №: 1-в/755/221/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"22" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, заяву начальника Державної установи «Личаківської виправної колонії №30» ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2020 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, громадянина України, освіта середня, не працюючого, не військовозобов`язаного, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

15.06.2012 Шевченківським районним судом м. Львова за ч.3 ст.185, ч.3 ст.186, ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі;

25.11.2015 Залізничним районним судом м.Львова за ч.2 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 2 роки;

02.03.2018 Шевченківським районним судом м. Львова за ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 1 рік,

засудженого вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2020 року за ч.2 ст.185 КК України до покарання у вигляді двох років двох місяців позбавлення волі.

В С Т А Н О В И В:
30 березня 2021 року начальник Державної установи «Личаківської виправної колонії №30» ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2020 року відносно ОСОБА_4 , відповідно до якої просить визначити кінець строку покарання засудженому ОСОБА_4 в резолютивній частині вироку, а саме уточнити розрахунок зарахування терміну попереднього ув`язнення згідно ст.72 КПК України.

У судове засідання заявник, а також інші учасники судового розгляду не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, а тому суд, враховуючи положення ч. 2 ст.379 КПК України, вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 20 липня 2020 року ОСОБА_4 визнано винним у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, на підставі якої призначено йому покарання у вигляді двох років позбавлення волі.

На підставі ч.4 ст.70 КК України шляхом часткового складання покарань, призначених даним вироком та вироком Галицького районного суду м.Львова від 19.05.2020 року, остаточно призначено покарання ОСОБА_4 у вигляді двох років двох місяців позбавлення волі.

Строк відбуття покарання ОСОБА_4 рахувати з моменту його фактичного затримання з 14.05.2019 року.

На підставі ч.5 ст.72 КК України зарахувати в строк відбування покарання обвинуваченому ОСОБА_4 термін його попереднього ув`язнення, а саме з 17.01.2019 року по 24.01.2019 року з розрахунку один день попереднього ув`язнення за два дні позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч. 5 ст. 371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

Згідно з висновками викладеними в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно.

Відповідно до правової позиції, викладеній в ухвалі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13 серпня 2015 року, (справа №5/1787км.15), внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, яке передбачає зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, не може бути здійснена у порядку ст. 379 КПК України.

У даному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, є не опискою, а висновком суду.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних та зміни встановленої судом норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволена бути не може.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні заяви начальника Державної установи «Личаківської виправної колонії №30» ОСОБА_5 про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2020 року відносно ОСОБА_4 відмовити повністю.
Копію ухвали направити до Державної установи «Личаківської виправної колонії №30».

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1