Справа № 646/5054/21
№ провадження 1-кс/646/1448/2021
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.08.2021 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 20.07.2021,-

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій останній зазначає, що 20.07.2021 він звернувся до уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури із заявою, яку прокуратурою було отримано 21.07.2021 про вчинення, на думку заявника, кримінальних правопорушень прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 , відповідальність за які передбачена ч .1 ст. 364, ч. 1 ст. 367 КК України, щодо неналежного виконання своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, а також через систематичне порушення присяги прокурора та імперативної норми ч. 1 ст. 214 КПК України. Однак, в порушення ст. 214 КПК України уповноважені особи Харківської обласної прокуратури у встановленому законом порядку не внесли відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У зв`язку з чим просить уповноважених осіб прокуратури Харківської області внести зазначені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

У судове засідання заявник з`явився, скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення скарги, у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю.

Вивчивши матеріали скарги, заслухавши пояснення заявника та думку прокурора, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 20.07.2021 він звернувся до уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури із заявою, яка була отримана прокуратурою 21.07.2021 про вчинення, на думку заявника, кримінальних правопорушень прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 , відповідальність за які передбачена ч .1 ст. 364, ч. 1 ст. 367 КК України.

Також, в матеріалах скарги міститься лист повідомлення, який був направлений заявнику ОСОБА_3 Харківською обласною прокуратурою від 03.08.2021 за №31/3-895-16, в якому зазначено, що Харківською обласною прокуратурою в межах компетенції розглянуто заяву від 20.07.2021, яка надійшла 21.07.2021, щодо неправомірних, на думку заявника, дій окремих суддів Жовтневого районного суду м. Харкова, Київського районного суду м. Харкова, Харківського апеляційного суду, Верховного суду України та прокурора відділу обласної прокуратури ОСОБА_5 . З приводу зазначених доводів щодо неправомірних дій прокурора відділу обласної прокуратури ОСОБА_5 заявнику роз`яснено, що відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР. До ЄРДР, зокрема має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

У разі ж подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення без зазначення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, норми ч. 1 ст. 214 КПК України та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України вступають у протиріччя, оскільки виконуючи вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України про внесення відомостей в ЄРДР слідчий прокурор у такому разі позбавлені можливості виконати обов`язок, встановлений для них п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України про виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст. 214 КПК України).

Згідно з ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Статтею 11 КК України надано визначення злочину як передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

При цьому відповідно до статей 2, 214 КПК України у заяві про вчинення злочину мають бути зазначені об`єктивні дані, які свідчать про ознаки злочину.

У контексті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд покликаний убачати, що приховано за зовнішньою стороною справи, та досліджувати реалії розглядуваної справи («Девеер проти Бельгії» від 27 лютого 1980 року).

Таким чином, системний аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинні вноситись ті заяви та повідомлення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення. Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність.

Вбачається необхідним зазначити, що хоча на етапі подання заяви стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину, разом з тим відомості, наведені в заяві мають об`єктивно свідчити про кримінальне правопорушення й давати можливість здійснити попередню кваліфікацію можливого злочину.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 в справі № 818/15/18, за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також, Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив на тому, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Заявник у своїй скарзі виклав аргументи щодо бездіяльності Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР. Однак, фактично подана заява від 20.07.2021 до Харківської обласної прокуратури за своїм змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить жодних даних про вчинення прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч .1 ст. 364, ч. 1 ст. 367 КК України, за викладених заявником обставин.

Отже, зміст заяви зводиться лише до незгоди заявника з процесуальними діями (бездіяльністю) прокурора третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 , проте, така незгода не є підставою для реєстрації заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 20.07.2021, є необґрунтованою та безпідставною, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне в її задоволенні відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 20.07.2021 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 10.08.2021 о 16-20 год.

Слідчий суддя - ОСОБА_1