Справа № 754/2508/21
У Х В А Л А
Іменем України

16 лютого 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в Києві ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0005166 від 06.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-
ВСТАНОВИВ :
16 лютого 2021 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання начальник слідчого відділення Відділу поліції № 2 Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , узгоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0005166 від 06.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що до Деснянського УП ГУ НП у м. Києві звернувся із заявою ОСОБА_5 про те, що в період часу з 29.05.2020 по жовтень 2020 року його сестра ОСОБА_6 шахрайським шляхом заволоділа 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , вартістю 997500 грн., яка на праві приватної власності належала останньому.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 показав, що 29 травня 2020 року помер його батько ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був власником квартири АДРЕСА_1 . За вказаною адресою були зареєстровані: ОСОБА_7 , він - ОСОБА_5 та його рідна сестра ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_6 останнім часом проживала за вказаною адресою разом з батьком ОСОБА_7 та своїми 2 дітьми. На початку жовтня 2020 року він звернувся до 15-ї Київської Державної нотаріальної контори, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , із заявою про прийняття спадщини за Законом, а саме 1/2 квартири АДРЕСА_1 , власником якої був їхній батько ОСОБА_7 . Державний нотаріус 15-ї Київської Державної нотаріальної контори повідомила що їхній батько ОСОБА_7 09 січня 2018 року заповів дану квартиру його сестрі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і він може забрати свою заяву, оскільки йому нічого не світить. Цей заповіт було посвідчено Державним нотаріусом 15-ї Київської Державної нотаріальної контори ОСОБА_8 .
Його дуже здивувало дане рішення батька, оскільки у сестри з батьком ОСОБА_7 були дуже погані відносини, сестра батька постійно принижувалаВзагалі сестра ОСОБА_6 є колишньою повією та наркозалежною особою, якараніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності, за злочини пов`язані з незаконним обігом наркотиків та перебуває на обліку у лікаря нарколога. Деякий час він також проживав за вказаною адресою. Оскільки сестра постійно влаштовувала безпідставні скандали та викликала міліцію, а потім поліцію, він вимушений разом зі своєю сім`єю був виїхати : квартири та на даний час винаймає квартиру за адресою: АДРЕСА_3
Він спочатку прийняв таку ситуацію, але про заповіт повідомив, під час телефонної розмови родичам, які проживають у Вінницькій області, а саме батьковим рідним сестрам: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_5 . Під час телефонної розмови ОСОБА_10 нагадала йому про те, що він разом з батьком ОСОБА_7 гостював до 08 січня 2018 року у неї, їх бачили багато гідних та знайомих, а 08 січня 2018 року вони виїхали до ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та її сина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають за адресою: АДРЕСА_4 , де зони гостювали до 09 січня 2018 року, де їх також бачило багато рідних та знайомих. Він обдумав вказану інформацію та пригадав, що дійсно разом із батьком ОСОБА_7 06 січня 2018 року виїхали з м. Києва на батьківщину батька до їхньої рідні у Вінницьку область, де гостювали з 06 по 09 січня 2018 року. 09 січня 2018 року він привіз додому батька ОСОБА_7 близько о 20:00 - 20:30. Він разом з батьком залишився за місцем своєї реєстрації у вказаній квартирі та у вечері нікуди не виходив та до нього ніхто не приходив. Саме в цей період він проживав за місцем своєї реєстрації. Під час поїздки батько ОСОБА_7 не розповідав йому про свої наміри заповісти квартиру сестрі ОСОБА_6 , хоча про все мені раніше розповідав. Навпаки батько жалівся йому на доньку ОСОБА_6 та казав, що вона йому не дає життя в квартирі та влаштовує постійні сварки, не дозволяє готувати на кухні їжу, в зв`язку з чим він був вимушений готувати на балконі на плитці. В подальшому він поцікавився щодо розпорядку роботі 15-ї Київської Державної нотаріальної контори. Відповідно до розпорядку роботи зазначеному на офіційному сайті 15- ї Київської Державної нотаріальної контори, остання працює з 08:00 до 17:00. Яким же чином тоді батько ОСОБА_7 міг оформити заповіт на ОСОБА_6 в неробочий час 15-ї Київської Державної нотаріальної контори, тобто 09 січня 2018 року після 20:30.

Під час досудового розслідування допитані ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які показали, що є сестрами померлого ОСОБА_7 , який являвся власником квартири за вказаною адресою, та в дату складання заповіту перебував у них за адресою їх проживання в населених пунктах Вінницької області, а тому не міг скласти заповіт в м. Києві. При цьому під час спілкування скаржився на неприязні відносини із донькою ОСОБА_6 , а про заповіт не повідомив, навіть при умові близьких відносин та відвертості в розмовах із сестрою - ОСОБА_10 . Вказані обставини щодо неприязних відносин ОСОБА_7 із донькою ОСОБА_6 та відсутності інформації щодо заповіту на квартиру, підтвердила під час допиту сестра покійної дружини ОСОБА_7 - ОСОБА_12 . При цьому і потерпілий ОСОБА_5 і вказані вище свідки показали, що ОСОБА_6 при спілкуванні вказує, що оригінал заповіту вона пошкодила та має при собі лише копію з дублікату заповіту, що також вказує на намагання приховати речові докази та обставини складання заповіту.

Ці обставини свідчать про те, що вчинені дії щодо заволодіння квартирою за адресою: АДРЕСА_6 , яка відповідно являється об`єктом протиправних злочинних дій, а тому в розумінні ст. 98 КПК України являється речовим доказом в кримінальному провадженні, та не застосування такого заходу забезпечення як накладення арешту може призвести до відчуження квартири на користь третіх осіб та ускладнить виконання завдань кримінального процесуального законодавства.

В судове засідання прокурор надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, одночасно вимоги клопотання підтримав та просив про його задоволення.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню за наступних обставин.

Клопотання узгоджено з вимогами ст. 171 КПК України і доводи слідчого, якими він обґрунтовує клопотання, підтверджені доданими до клопотання копіями документів.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
При задоволенні клопотання враховані наступні положення закону :
п. 1 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна,
п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення,
п. 4 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наслідки арешту майна для інших осіб,
п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України, за яким при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
ч. 5 ст. 132 КПК України, за якою під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
ч. 4 ст. 173 КПК України, за якою слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий у клопотанні просить застосувати арешт з метою збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Так, у ч. 3 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Зазначені у клопотанні речі, відповідають передбаченим законом критеріям, оскільки вони відповідають вимогам, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та є речовими доказами.
Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ :
Клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_13 - задовольнити.
З метою збереження речових доказів, на час проведення досудового розслідування, накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.
Ухвала, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1