Справа № 175/259/20
Провадження № 1-кп/175/14/20
Ухвала

Іменем України

06 квітня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,

потерпілого ОСОБА_9 та його представника ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001040 відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для виклику свідків сторони захисту, прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що характер і фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину свідчать про підвищену суспільну небезпеку, що перешкоджає застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів, які не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_12 , який, перебуваючи на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення. Фактичні обставини, якими суд раніше обґрунтовував існування такого ризику, своєї актуальності не втратили.
Захисники просили відмовити у клопотанні прокурора та обрати ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Потерпілий та його представник підтримали клопотання прокурора, а обвинувачений - позицію захисників.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію…

обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Під час судового провадження обвинуваченому ОСОБА_11 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 08 квітня 2021 року.
Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу цього строку, враховуючи, що продовжує існувати ризик, зазначений у попередніх ухвалах суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Оцінюючи вказаний ризик, колегією суддів враховується характер кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке віднесене до особливо тяжкого злочину та має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, а також позицію ЄСПЛ, викладену у п.35 рішення у справі «Летельє проти Франції», з якої слідує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Також колегія суддів враховує, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілойков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

У зв`язку з викладеним не підлягає задоволенню клопотання захисників про зміну запобіжного заходу на альтернативний, а наведені доводи на його обґрунтування, не свідчать про зменшення вказаного ризику і не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.30 години 20 квітня 2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 04 червня 2021 року.

Клопотання захисників ОСОБА_6 і ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Головуючий ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2
Суддя ОСОБА_3