Справа №175/814/20
провадження №1-кс/175/242/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 лютого 2021 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000310 від 06 березня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, обґрунтовуючи тим, що 06.03.2020 до чергової частини Дніпровського районного відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлені особи займаються гральним бізнесом.
Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення 06.03.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000310 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 203-2 КК України.
20.02.2021 до чергової частини відділення поліції №8 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102, про те, що за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлені особи продовжують займатись незаконним гральним бізнесом порушуючи цим законодавство.
20.02.2021 року виїздом слідчо-оперативної групи відділення поліції №8 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , що в приміщенні розташована комп`ютерна техніка, які налаштовані на азартні ігри.
Просить слідчого суддю накласти арешт на вилучене під час проведення обшуку від 20.02.2021 року майно, а саме: 10 системних блоків.
Прокурор до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив клопотання задовольнити.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, а також гроші у будь-якій валюті готівкою або безготівковій формі, що знаходяться на банківський рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, за наявності достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 86 КПК доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку встановленому КПК. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Згідно ст. 87 КПК докази, отримані внаслідок здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу є недопустимими.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 20.02.2021 року на підставі ч.3 ст.233 КПК України в період часу з 20:17 до 20:41 год. було проведено обшук приміщення за адресою: АДРЕСА_2 .
Ст. 234 ч.2 КК України передбачає, що обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.
Згідно ухвали слідчого судді від 22.02.2021 року у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про надання дозволу на обшук проведеного 20.02.2021 року у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого вилучено речові докази 10 системних блоків, відмовлено.
Таким чином, вважається, що проведена процесуальна дія - обшук є недопустимим доказом, так як цей доказ отриманий в порушення вимог КПК України, а саме внаслідок істотного порушення прав та свобод людини відповідно до положень ст. 87 КПК України.
З огляду на вищевикладене слідчий суддя не знаходить законних підстав для задоволення клопотання слідчого про накладення арешту майна вилученого під час такого обшуку.
Роз`яснити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання про арешт цього майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, а саме 10 системних блоків відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1