Справа № 296/5965/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
власника майна ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши матеріали клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 від 12.06.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.1 ст.369 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно.

Відповідно до ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, всупереч вимог ст.171 КПК Україниу клопотанні не зазначено всіх власників майна, за участю яких відповідно до ч.1 ст.172 КПК України має розглядатись клопотання, та кому конкретно яке майно належить. Також клопотання не містить контактні дані всіх власників (володільців) майна, у тому числі не зазначено юридичну адресу Житомирського обласного центру медико соціальної експертизи Житомирської обласної ради і номери засобів зв`язку з урахуванням тієї обставини, що саме юридична особа, а не фізична особа головний лікар цієї установи є власником частини майна.

Крім того, клопотання не містить відповідного обґрунтування необхідності арешту щодо конкретно визначеного майна, у тому числі медичних карток, довідок, кардіограми, а також не містить переліку оригіналів медичних документів на імя ОСОБА_8 на 14 арк., ОСОБА_9 на 57 арк., ОСОБА_10 на 17 арк., ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 без зазначення кількості аркушів, як не містить і реквізитів цих документів.

Керуючись ст.ст.132, 171-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1