Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7265/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2021 місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000009 від 21.01.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, звернулась до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбачено ч. 5 ст. 191 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000009, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Положення про управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, затвердженого Розпорядженням Подільської районної в м. Києві державної адміністрації №10 від 14.01.2020 року, управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації є самостійним структурним підрозділом та має статус юридичної особи публічного права.
Так, згідно до розпорядження №47-к від 04.08.2020 року про призначення на посаду державної служби шляхом укладання контракту на період дії карантину, ОСОБА_7 призначено на посаду начальника управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації з 05.08.2020 року, шляхом укладення контракту про проходження державної служби.
Відповідно до посадової інструкції начальника управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, начальник:
- Розподіляє обов`язки між працівниками управління освіти та контролює їх роботу;
- Визначає ступінь відповідальності своїх заступників, начальників відділів, спеціалістів, керівників структурних підрозділів управління освіти, керівників підвідомчих установ;
- Готує відповідні розпорядження, видає накази, організовує та контролює їх виконання;
- Здійснює керівництво роботою структурних підрозділів управління освіти;
- Здійснює контролю за виконанням планів будівництва та ремонту установ освіти.
Таким чином, враховуючи перелічені права та обов`язки, ОСОБА_7 як начальник управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації є службовою особою, оскільки на постійній основі в органі місцевого самоврядування виконує організаційно розпорядчі функції.
Працюючи на посаді керівника управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_7 , таким чином, отримавши достатній досвід роботи у зазначеній галузі, достовірно знаючи порядок дій та процедуру здійснення тендерних закупівель, а також специфіку проведення будівельних (ремонтних) робіт та вартість на такі роботи, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 12.11.2020, бажаючи отримати дохід від протиправної діяльності для власного збагачення, діючи умисно, з корисливих мотивів, вирішив систематично вчиняти у складі організованої групи дії спрямовані на розтрату чужого майна, шляхом зловживання своїм службовим становищем.
Готуючись до вчинення злочину, розуміючи, що реалізація злочинних корисливих намірів можлива лише у складі організованої групи із числа співробітників управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_7 у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 12.11.2020 залучив до вчинення злочинів свого підлеглого начальника групи централізованого господарського обслуговування закладів освіти ОСОБА_8 , який, переслідуючи корисливу мету, погодився у складі організованої групи прийняти участь у злочинній діяльності, спрямованій на розтрату державних грошових коштів.
Відповідно до Положення про групи централізованого господарського обслуговування управління освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, до основних обов`язків групи входить: розробка річних та перспективних планів ремонтних робіт об`єктів та споруд закладів освіти; контроль за технічним станом будівель та споруд закладів освіти, які знаходяться на балансі відділу; підготовка договірної документації на виконання ремонтних робіт з підрядними організаціями, нагляд за якістю їх виконання; оформлення дефектних актів на ремонт будівель та споруд, навчального обладнання; оформлення заявки на виготовлення проектно-кошторисної документації на реконструкцію та будівництво об`єктів.
Таким чином, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 12.11.2020 ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, спрямованих на розтрату чужого майна, шляхом зловживання своїм службовим становищем створив злочинну організовану групу, до складу якої залучив ОСОБА_8 , а в подальшому також і керівника ТОВ «ДАМРЕМБУД» ОСОБА_5 .
Взявши на себе функцію загального керівництва створеною ним злочинною організованою групою, ОСОБА_7 визначив її склад, план злочинних дій, структуру, порядок підпорядкування у ній, загальні правила поведінки її учасників, розподіл між ними функцій (злочинних ролей) під час вчинення злочинів, так і функціонування цієї організованої групи в цілому, заходи спрямовані на прикриття та конспірацію її діяльності та порядок розподілу коштів, отриманих внаслідок вчинення злочинів.
Розробивши план злочинних дій, ОСОБА_7 як організатор організованої групи розподілив злочинні ролі між учасниками організованої групи та невстановленими особами, відповідно до яких:
- на службових осіб товариств, залучених як підрядні організації, згідно відомого учасникам організованої групи плану, покладено організацію роботи підконтрольних суб`єктів господарювання в інтересах учасників організованої групи, організовувати часткове виконання працівниками підконтрольних суб`єктів господарювання робіт за укладеними договорами з метою створення видимості виконання робіт та приховання слідів вчинених кримінальних правопорушень, виконувати доручення по виконанню ремонтних робіт та його як керівника організації замовника, складати акти приймання виконаних будівельних робіт, інші документи, необхідні для здійснення оплати вартості робіт, без фактичного виконання повного обсягу таких робіт;
- на осіб, які здійснюватимуть контроль за веденням будівельних (ремонтних) робіт, покладено контроль діяльності службових осіб генпідрядника та субпідрядника при наявності; доповідати йому про виникнення проблем та труднощів під час виконання робіт, а також брати участь у їх вирішенні; без прив`язки до обсягу фактично виконаних будівельних робіт шляхом підписання погоджувати акти приймання виконаних будівельних робіт та інші документи, необхідні для перерахування коштів на рахунок підрядних організацій;
- за собою як керівником організованої групи залишено здійснення розподілу коштів, отриманих внаслідок вчинених злочинів, між учасниками злочинної діяльності.
План вчинення злочинів, розроблений організатором організованої групи передбачав також пошук співучасників вчинення злочинів, зокрема: осіб, які повинні бути призначені засновниками та директорами підконтрольних йому підприємств, що виступатимуть генеральними підрядниками робіт.
ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та інші невстановлені учасники, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи злочинні наміри ОСОБА_7 щодо створення злочинної організованої групи, усвідомлюючи відомий їм план злочинних дій, погодились увійти до її складу, виконувати покладені на них у цій організованій групі функції, підпорядковуватись її керівнику, та брати участь у вчиненні тяжких та особливо тяжких злочинів, вчинюваних цією організованою групою.
Таким чином, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та інші невстановлені учасники дійшли попередньої змови відповідно до плану злочинних дій про скоєння злочинів у складі злочинної організованої групи до початку їх вчинення.
Відповідно до розподілу ролей ОСОБА_7 залишив за собою функцію керівництва створеною ним злочинною організованою групою та повинен був:
- ініціювати вчинення конкретних злочинів, визначати способи та план їх вчинення, учасників злочинної організованої групи чи інших осіб, які повинні брати участь в їх учиненні, а також розподіляти між ними злочинні ролі;
- здійснювати керівництво учиненням конкретних злочинів від їх початку до отримання злочинних результатів, а також змінювати способи їх учинення та співучасників у залежності від ситуації, що склалась;
- забезпечувати розподіл коштів, отриманих внаслідок вчинення злочинів між учасниками злочинної діяльності та іншими особами;
- слідкувати за дотриманням загальних правил поведінки, дисципліни та конспірації учасниками злочинної організованої групи;
- вживати інших заходів, спрямованих на забезпечення функціонування злочинної організованої групи.
Так, в невстановлений період часу, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 12.11.2020 ОСОБА_7 , будучи службовою особою, займаючи посаду начальника управління Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, діючи відповідно до злочинного плану з метою залучення нових учасників злочинної організованої групи, усвідомлюючи, що для забезпечення учасників злочинної організованої групи і залучених ними до вчинення злочинів осіб від викриття, підібрав та схилив до вступу у цю злочинну організовану групу керівника ТОВ «ДАМРЕМБУД» - ОСОБА_5 .
Таким чином, на виконання вказаного злочинного умислу між управлінням освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації в особі керівника ОСОБА_7 та ТОВ «ДАМРЕМБУД» укладено: договір №432 від 12.11.2020 року, предметом якого є послуги з аварійного (поточного) ремонту інженерних мереж ІРЦ №7 за адресою: м. Київ, пров. Цимлянський, 2 із строком виконання до 24.12.2020 року; договір №433 від 12.11.2020 року, предметом якого є послуги з поточного ремонту приміщень ІРЦ №7 за адресою: м. Київ, пров. Цимлянський, 2 із строком виконання до 24.12.2020 року; договір №440 від 12.11.2020 року, предметом якого є послуги з поточного (аварійного) ремонту фасаду у ЗЗСО №19 за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 16 із строком виконання до 24.12.2020 року; договір №441 від 12.11.2020 року, предметом якого є послуги з поточного (аварійного) ремонту покрівлі у ЗЗСО №19 за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 16 із строком виконання до 24.12.2020 року та договір №473 від 25.11.2020 року, предметом якого є інші завершальні будівельні роботи у ІРЦ №7 за адресою: м. Київ, пров. Цимлянський, 2 із строком виконання до 15.12.2020 року.
Після чого, не маючи наміру виконувати роботи відповідно до вказаних договорів у повному обсязі, керуючись метою привласнення грошових коштів із державного бюджету, між управлінням освіти Подільської районної в м. Києві державної адміністрації в особі начальника групи централізованого господарського обслуговування закладів освіти ОСОБА_8 та ТОВ «ДАМРЕМБУД» в особі керівника ОСОБА_5 в період листопада-грудня 2020 року, підписано акти виконаних робіт (КБ-2в) по договорах №432 від 12.11.2020 року, №433 від 12.11.2020 року, №440 від 12.11.2020 року, №441 від 12.11.2020 року та №473 від 25.11.2020 року без фактично виконаних робіт.
Крім того з метою штучного створення видимих умов виконання зазначених вище договорів, а також маскування об`єму та кількості фактично виконаних робіт, начальник групи централізованого господарського обслуговування закладів освіти ОСОБА_8 , перебуваючи у сфері управління та прямому підпорядкуванні ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою із останнім та директором ТОВ «ДАМРЕМБУД» ОСОБА_5 , направив лист №11-Г від 25.02.2021 року до якого вніс завідомо недостовірні відомості щодо ніби то виконаних ТОВ «ДАМРЕМБУД» ремонтних робіт із зазначенням відомостей про виявлення 25.02.2021 року, працівниками централізованого господарського обслуговування грибка на стінах відремонтованого приміщення, що виник в результаті порушення технології проведення внутрішніх оздоблювальних робіт у слабо вентильованому приміщенні або через використання неякісних матеріалів, що не являється дійсністю.
В подальшому, 30.03.2021 року в період часу із 11.01 год. по 11.32 год., в ході огляду ІРЦ №7 за адресою: м. Київ, пров. Цимлянський, 2, із залученими судовими експертами будівельниками на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва №758/3113/21 від 17.03.2021 року встановлено, що ремонтні роботи повністю не виконані, а на час огляду будівельниками здійснюються підготовчі та чорнові роботи у зазначених приміщеннях.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №13/04/21-4/СЕ від 13.04.2021 року, обсяги та вартість виконаних робіт за договором №473 від 25.11.2020 року, укладеним між управлінням освіти Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та TOB «ДАМРЕМБУД» завищено на 151 360,00 грн.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №13/04/21-3/СЕ від 13.04.2021 року, обсяги та вартість виконаних робіт за договором №433 від 12.11.2020 року, укладеним між управлінням освіти Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та TOB «ДАМРЕМБУД» завищено на 173 929,15 грн.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №13/04/21-2/СЕ від 13.04.2021 року, обсяги та вартість виконаних робіт за договором №432 від 12.11.2020 року, укладеним між управлінням освіти Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та TOB «ДАМРЕМБУД» завищено на 157 376,00 грн.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №13/04/21-5/СЕ від 13.04.2021 року, обсяги та вартість виконаних робіт за договором №441 від 12.11.2020 року, укладеним між управлінням освіти Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та TOB «ДАМРЕМБУД» завищено на 190 421,84 грн.
Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №13/04/21-6/СЕ від 13.04.2021 року, обсяги та вартість виконаних робіт за договором №440 від 12.11.2020 року, укладеним між управлінням освіти Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та TOB «ДАМРЕМБУД» завищено на 163 194,76 грн.
Внаслідок вказаних умисних дій учасників організованої групи інтересам територіальної громади міста Києва спричинено шкоду на загальну суму 836 281,75 грн., що в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та становить особливо великі розміри.
21.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину у складі організованої групи за участі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з якими підтримує стосунки, а також з якими координував їхні дії на всіх етапах вчинення кримінального правопорушення. З викладених у клопотання та доданих матеріалів вбачається наявність взаємозв`язку та взаємної обумовленості інкримінованих підозрюваним діянь, а отже і їх зацікавленість у взаємному ухиленні від кримінальної відповідальності, що свідчить про наявність ризику впливу підозрюваного на інших підозрюваних з метою їх переконання до викривлення показань або до відмови у наданні показань.
У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Додав, що на думку сторони обвинувачення жодний з інших запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та не забезпечить запобіганню встановлених ризиків.
Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, зазначив про необґрунтованість підозри, відсутність ризиків на які посилається прокурор та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.
Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
СВ Подільським УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 21.01.2021 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
21.05.2021 року у даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме: у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у складі організованої групи та у особливо великих розмірах.
Злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, віднесений законом до категорії корупційних кримінальних правопорушень, і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років та з конфіскацією майна.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження, на даному етапі досудового розслідування є достатні підстави вважати про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він має постійне місце проживання, одружений. Однак, наявними є підстави вважати, що ураховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі доведення вини підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування.
Актуальним слідчий суддя вважає ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків, оскільки ще триває досудове розслідування, а тому є підстави вважати, з метою зміни ними своїх показань, підозрюваний може впливати на них.
Ризик того, що підозрюваний може вчинити інший злочин, слідчий суддя вважає відсутнім, оскільки ОСОБА_5 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, і підстав вважати, що буде вчиняти злочини, немає.
Таким чином, в судовому засіданні достеменно встановлено, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування та незаконно впливати на свідків, цим підтверджується наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].
«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].
Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).
Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).
ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.
Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Колегія суддів погоджується, що тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У даному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що інкримінуються йому органом досудового розслідування, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Натомість, наявність ризиків, за для запобігання яким застосовується запобіжний захід, слідчий суддя оцінює через призму ст.ст. 177 та 178 КПК України.
При цьому, слідчий суддя виходить з того, що відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри та наявність хоча б одного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, але не доведе, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не здане запобігти таким ризикам, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
При цьому, прийшовши до висновку про наявність обґрунтованої підозри про вчинення кримінального правопорушення та наявність ризиків, на які посилається сторона обвинувачення, слідчий суддя вважає недоведеними ті обставини, що більш м`який запобіжний захід не здатний запобігти наведеним ризикам.
Зокрема, слідчим суддею враховано те, що підозрюваний не притягувався раніше до кримінальної відповідальності та не має судимостей, має постійне місце проживання, офіційно працює, одружений.
В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний, маючи постійне місце за яким проживає в АДРЕСА_1 .
Враховуючи те, що сторона кримінального провадження не довела суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про наявність всіх ризиків регламентованих ст. 177 КПК України, що слугували б підставами у обрані найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до переконання, що у задоволенні клопотання слід відмовити, а відтак, слідчий суддя вбачає підстави для обрання альтернативного і менш суворого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у визначений час.
Обираючи такий запобіжний захід, слідчий суддя враховує особу підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, обставини злочину та його наслідки.
Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.
Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, як домашній арешт в нічний час доби, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та буде запобігати встановленим в судовому засіданні ризикам.
Слідчий суддя вважає, що, з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставин вчинення та його наслідків, беручи до уваги особу підозрюваного, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та не запобігатиме встановленим у судовому засіданні ризикам.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, внесеного у кримінальному провадженні за № 0000009 від 21.01.2021 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме до 21.07.2021 р. включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
- не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - у період часу з 23.00 год. до 06.00 год., щоденно, протягом строку дії запобіжного заходу;
- заборонити спілкуватись з іншими підозрюваними по кримінальному провадженню без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити СВ Подільському ГУНП в м. Києві.
Копію ухвали скерувати начальнику СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві та слідчому СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві для виконання, прокурору та захиснику для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.
Строк дії ухвали до 21 липня 2021 р. включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 31.05.2021 року о 14 год. 30 хв.
Слідчий суддя ОСОБА_1