Справа № 761/749/21
Провадження № 1-кс/761/1365/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 лютого 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 000 72 від 05.02.2020 про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 000 72 від 05.02.2020.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2020 задоволене клопотання прокурора Київської міської прокуратури та накладено арешт на майно, вилучене 24.09.2020 у ході обшуку офісного приміщення ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» за адресою: м. Київ, вул. Євгена Коновальца (Щорса), 36.

Однак, на думку заявника, арешт накладений необґрунтовано, з огляду на те, що рішення про накладення арешту на вилучене майно приймалося з порушенням процесуального строку на прийняття такого рішення.

У судове засідання заявник, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, не прибув, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Прокурор у судове засідання також не прибув.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

У силу ст. 131, 132 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2020 (справа № 761/30645/20) задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві та у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 000 72 від 05.02.2020 накладений арешт на майно, вилучене 24.09.2020 у ході обшуку офісного приміщення ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» за адресою: м. Київ, вул. Євгена Коновальца (Щорса), 36, з метою збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

У той же час, оцінюючи наведені заявником у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не доводять наявність підстав для скасування рішення слідчого судді про накладення арешту.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що прийняття рішення у порядку ст. 174 КПК не є тотожними поняттями з переглядом судового рішення у апеляційному порядку, тому оскільки доводи заявника мають на своїй меті оскаржити підстави прийняття такого рішення, слідчий суддя не має повноважень надавати оцінку рішенню іншого судді.
Заявник, не з`явившись до суду, позбавив слідчого суддю можливості дослідити додаткові доводи щодо ініційованого клопотання.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 132, 174, 395 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 000 72 від 05.02.2020 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1