Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/854/2021 Справа № 641/3326/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2021 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000247 від 01.05.2021 за ознаками ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання прокурора в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що 01.05.2021 приблизно о 17.50, ОСОБА_4 знаходячись неподалік від кафе «САД», що розташоване за адресою: м. Харків, Садовий проїзд, буд. 16-А, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, побачив на літньому майданчику вищевказаного кафе потерпілого ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство), усвідомлюючи, що він перебуває у денний час доби в громадському місці, діючи умисно, проявляючи зневажливе ставлення до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, проявляючи зухвалість, без будь-якої причини, бажаючи настання смерті раніше йому незнайомого ОСОБА_5 , використовуючи в якості знаряддя злочину належний йому металевий ніж, який він дістав з кишені та, тримаючи його в правій руці, зайшов на літній майданчик вищевказаного кафе, підійшов ззаду до потерпілого ОСОБА_5 та розуміючи, що від його дій можуть настати особливо тяжкі наслідки у вигляді настання смерті, умисно наніс ОСОБА_5 два удари в грудну клітину та черевну порожнину, спричинивши йому колото-різані поранення.

Після цього, ОСОБА_4 , вважаючи, що виконав всі дії для доведення злочину, спрямованого на протиправне заподіяння смерті потерпілому з хуліганських мотивів до кінця, покинув місце вчинення злочину.

За даним фактом ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області 01.05.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000247, за ознаками складів кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України.

01.05.2021 в період часу з 18 год. 42 хв. до 19 год. 28 хв. слідчим слідчого відділення ВП№2 ХРУП№1 ГУ НП в Х/о ст. лейтенантом поліції ОСОБА_6 проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, проїзд Садовий, буд. 16-А, в ході якого виявлено та вилучено: предмет схожий на ніж, футболку зеленого кольору з речовиною бурого кольору, змив РБК на ватний тампон та контрольний зразок ватного тампону.

Окрім того, 01.05.2021 в період часу з 21 год. 55 хв. до 22 год. 22 хв. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, в ході особистого обшуку останнього виявлено та вилучено: чоловічу куртку чорного кольору з написом на спині лицьової сторони «Ocean Pacific» зі слідами РБК на комірці.

Прокурор вважає що вилучений предмет схожий на ніж є знаряддям вчинення злочину, а футболка, змив РБК та куртка містять в собі сліди скоєння злочину та мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні, а також необхідні для проведення подальших експертних досліджень. Тому, з метою проведення в подальшому судових експертиз та збереження доказів у провадженні, на вилучені предмети необхідно накласти арешт.

Прокурор та володільці майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому прокурором подано заяву про розгляд клопотання без її участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .
Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що вилучені речі: предмет схожий на ніж; футболка зеленого кольору з речовиною бурого кольору; змив РБК на ватний тампон та контрольний зразок ватного тампону; чоловіча куртка чорного кольору з написом на спині лицьової сторони «Ocean Pacific» зі слідами РБК на комірці є знаряддям вчинення злочину, містять на собі його сліди та мають доказове значення у кримінальному провадженні, а тому, з метою подальшого проведення експертних досліджень та збереження речових доказів, на них необхідно накласти арешт.
Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт вилучене 01.05.2021 в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, проїзд Садовий, 16-А, майно, а саме: предмет схожий на ніж, футболку зеленого кольору з речовиною бурого кольору, змив РБК на ватний тампон та контрольний зразок ватного тампону, та на вилучене 01.05.2021 під час затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України майно, а саме: чоловічу куртку чорного кольору з написом на спині лицьової сторони «Ocean Pacific» зі слідами РБК на комірці.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1