ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 30 червня 2021 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю серетаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000023 від 19.04.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Перевірив надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді звернувся прокурор Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000023 від 19.04.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000023 від 19.04.2021 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,з приводу того, що посадові особи колишньої Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області та ТОВ «Джинтама-Плюс» (), зловживаючи своїм службовим становищем, незаконно заволоділи земельною ділянкою із кадастровим номером

:03:004:0001 площею 21,1158 га з цільовим призначенням «Землі

запасу», що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним

інтересам.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 23.02.2021 року державним кадастровим реєстратором міськрайонного управління у Канівському районі та м. Канів Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області ОСОБА_4 внесено відомості про вищевказану земельну ділянку до державного земельного кадастру.

Згідно матеріалів Головного управління Служби безпеки України у

м. Києві та Київській області вказані відомості внесено на підставі технічної

документації, виготовленої інженером-розпорядником - фізичною особою-

підприємцем ОСОБА_5 без відповідного розпорядчого документа

уповноваженого суб`єкта.

Крім того, 23.02.2021 року, тобто в день реєстрації вказаної земельної ділянки, до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з метою отримання витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим номером :03:004:0001 звернулось ТОВ «Джийтама-Плюс», представники якого фактично обмежили вільний доступ до вказаної земельної ділянки.

Згідно листа Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, долученого до матеріалів Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про виявлене кримінальне правопорушення, з метою отримання інформації щодо земельної ділянки із кадастровим номером :03:004:0001 необхідно звертатись до територіального органу Держгеокадастру за місцем розташування земельної ділянки, а саме: Міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпені Головного управління Держгеокадарсту у Київській області.

Однак, згідно відповіді Головного управління Держгеокадарсту у Київській області за інформацією Міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпені Головного управління Держгеокадарсту у Київській області у місцевому фонді із землеустрою Управління не обліковується документація із землеустрою на земельну ділянку із кадастровим номером :03:004:0001.

Згідно копії витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 23.02.2021 року земельна ділянка із кадастровим номером :03:004:0001 державної форми власності із цільовим призначенням «Землі запасу» та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У той же час, відповідно до поземельної книги щодо вказаної земельної ділянки, яку відкрито 23.02.2021 року, тобто в день внесення відомостей про земельну ділянку до державного земельного кадастру, власником/користувачем зазначеної земельної ділянки вказано ТОВ «Джинтама-Плюс».

У подальшому, а саме 19.05.2021 року державним реєстратором виконавчого комітету Гірської сільської ради Бориспільського райойу Київської області ОСОБА_6 зареєстровано право власності на вказану земельну ділянку за Чабанівською селищною радою Фастівського району Київської області.

Ураховуючи викладене та той факт, що вказана земельна ділянка є об`єктом кримінально протиправних дій, ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25.05.2021 року накладено арешт на земельну ділянку площею 21,1158 га із кадастровим номером :03:004:0001.

Крім того, 20.05.2021 року допитано як свідка депутата Чабанівської селищної ради ОСОБА_7 , який підтвердив факти обмеження доступу до земельної ділянки (яка на той час перебувала у державній власності, а зараз у комунальній власності) з боку невстановлених осіб, а також вчинення ними дій спрямованих на виведення з державної власності земельної ділянки з кадастровим номером :03:004:0001 площею 21,1158 га з цільовим призначенням «Землі запасу».

В ході проведення досудового розслідування на виконання доручення прокурора, ГУ СБУ у м. Києві та Київській області встановлено та листом від 21.04.2021 року проінформовано, що речі та документи, які мають значення для кримінального провадження, можуть знаходитись у штабі Громадського формування з охорони громадського порядку «Безпека Київщини» () за адресою: Київська область, Фастівський район (раніше Києво-Святошинський район), смт. Чабани, вул. Машинобудівників, 2-В, приміщення 3.

При проведенні досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.06.2021 року, 18.06.2021 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого виявлено та вилучено предмети, а саме: 1 ший предмет за зовнішніми ознаками схожий на мисливський ніж без маркування в чорному чохлі, 2 гий предмет за зовнішніми ознаками схожий на мисливський ніж без маркування з написами 95X18 «Златоуст», 3 тій предмет ніж мачете без маркування, 4 предмет зброї (Нунчаки), 5 пристрій для стрільби гумовими кулями ПМР -М, кал. 9 мм, № НОМЕР_1 , дозвіл на зброю № НОМЕР_2 від 09.07.2014 року дійсний до 09.07.2020 року та виданий на ОСОБА_8 , АДРЕСА_3 .

Постановою прокурора Фастівської окружної прокуратури від 18.06.2021 року про визнання речовими доказами, вилучені предмети визнано речовими доказами.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Як зазначив прокурор, що вказані речі мають значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні однак, не обгрунтував підстав та не надав доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частина друга ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Аналіз клопотання, з яким звернувся прокурор до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Так, частина 2 статті 364 КК України передбачає зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

Також, до клопотання подаються документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, і які не були додані до клопотання.

При цьому прокурором необгрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту тимчасово вилученого майна, а також, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України та не надані письмові докази, що обґрунтовують необхідність накладення даного арешту на вказане майно.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000023 від 19.04.2021 року повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1