ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/335/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" лютого 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , його представника ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0005076, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
26.01.2021 ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді від 24.12.2020 в рамках кримінального провадження № 0005076, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що в подальшому застосуванні арешту вказаної квартири відпала потреба, оскільки ОСОБА_4 слідчому СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві подано клопотання про закриття кримінального провадження № 0005076. Зазначив, що він при подачі заяви про вчинене кримінальне правовопорушення, через перенесену хворобу "COVID-19" та сильне душевне переживання переплутав дату та обставини укладання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 . Натомість вказав, що договір купівлі-продажу вказаної квартири дійсно був укладений 10.12.2020 між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 . Відтак з 10.12.2020 ОСОБА_6 є дійсним власником вказаної квартири. У зв`язку з чим просив клопотання задовольнити, арешт скасувати.

В судовому засіданні потерпілий та його представник клопотання підтримали та просили задовольнити, пославшись на викладені у ньому обставини.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти скасування арешту, вважаючи рішення слідчого судді законним і обґрунтованим. Послався на те, що матеріали кримінального провадження містять достатні докази незаконного набуття у власність квартири АДРЕСА_1 . Крім того, зазначила, що відповідно до постанови слідчого від 14.12.2020 квартира, на яку було накладено арешт визнана речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження № 0005076, слідчий суддя встановив наступні обставини.

Слідчими СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0005076 від 13.12.2020, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що до Дарницького УП ГУ НП у м. Києві надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що невстановленні особи незаконно заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , шляхом переоформлення її у приватного нотаріуса ОСОБА_7 , який здійснює свою діяльність за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення досудового розслідування - допитано ОСОБА_4 , який пояснив що у 2011 році він придбав квартиру АДРЕСА_1 за договором купівлі-продажу № 869199 від 04.04.2011 за 100 000 доларів США, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 . В 2020 році він вирішив вищезазначену квартиру продати, зібрав усі необхідні документи, які потрібні для реєстрації квартири. Після чого подав документи до реєстратора, який вніс відомості про дану квартиру до реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - реєстраційний номер об`єкту 000.

Також, ОСОБА_4 пояснив, що 12.12.2020 дізнався про те, що квартиру АДРЕСА_1 невідомі особи без його відома перереєстрували у приватного нотаріуса ОСОБА_7 . На час здійснення перереєстрації ОСОБА_4 перебував за межами міста Києва у своїх особистих справах у м. Харкові.

Крім цього, ОСОБА_4 повідомив, що він жодних договорів з приводу продажу квартири ні з ким не підписував та будь-яких довіреностей не надавав.

Відповідно до витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна по об`єкту, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 10.12.2020 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_6 згідно договору купівлі продажу.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 24.12.2020 з метою забезпечення збереження речових доказів накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000) із забороною відчужувати та вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Із мотивувальної частини ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 24.12.2020 вбачається, що підставою накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З огляду на те, що заявник є потерпілим у кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що він не є належним суб`єктом звернення з вказаним клопотанням.

Крім того, в судовому засіданні прокурором було обґрунтовано необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки мета накладення арешту у кримінальному провадженні, на даний час не досягнута, оскільки продовжують існувати ризики, які були враховані при накладенні арешту на майно. Таким чином, підстав для задоволення клопотання слідчий суддя не знаходить.

На підставі викладеного, керуючись статтею 174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0005076, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено 09.02.2021.

Слідчий суддя: ОСОБА_1