Провадження № 1-кс/643/3638/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.08.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001916 від 16.08.2021,-
ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначено, що 16 серпня 2021 року о 7 годині 22 хвилини до чергової частини Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора 102 про те, що 16 серпня 2021 року невстановлена особа чоловічої статі знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , зґвалтував ОСОБА_4 , 1990 року народження.. До Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області 16.08.2021 надійшов рапорт від о/у ВКП Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області про те, що в ході оперативно-розшукових заходів спрямованих на розкриття злочину було встановлено, що до вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході проведення огляду місця події потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала речі, щодо яких прокурор клопоче про їх арешт. Також, 16.08.2021 згідно постанови прокурора про відібрання зразків у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було відібрано біологічні зразки для проведення експертизи.

Сторона обвинувачення зазначає, що вилучене під час обшуку майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, тому з метою їх збереження, позбавлення можливості їх знищення або переховування, прокурор просить клопотання задовольнити наклавши на вилучені речі арешт.
Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив проводити розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав.
В судове засідання, як власник вилученого майна, викликалась потерпіла ОСОБА_4 , яка до початку судового засідання через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти задоволення клопотання не заперечувала.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Так, слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу перебувають матеріали досудового розслідування, відомості по якому внесено до ЄРДР за № 0001916 від 16.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.152 КК України, за фактом того, що 16 серпня 2021 року о 7 годині 22 хвилини до чергової частини Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора 102 про те, що 16 серпня 2021 року невстановлена особа чоловічої статі знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , зґвалтував ОСОБА_4 , 1990 року народження.
В період часу з 16:15 по 16:45 год., 16.08.2021 проведено огляд за адресою м. Харків, вул. Ахієзерів 30, каб. №5, під час якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала речі, а саме: футболку чоловічу, чорного кольору, ТМ «Philipp Plein», розмір ХХL, комбінезон жіночий чорний, із зображенням квітів червоно-рожевого кольору, розмір S, бюстгальтер бежевого кольору, труси жіночі, білого кольору, ніж розкладний, які вилучено та упаковано у паперові пакети.

Окрім цього, відповідно до постанов прокурора про відібрання біологічних зразків та протоколів отримання зразків для експертизи від 16.08.2021 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було відібрано: зразки зрізів нігтьових пластин лівої, правої руки; біологічний зразок, а саме мазок - біологічні зразки з взмістом із піхви та ротової порожнини.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення, підстав, які б вказували на безпідставність вилучення майна під час розгляду даного клопотання не встановлено.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном, а вилучене майно відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, може містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речового доказу, оскільки на теперішній час здійснюється досудове розслідування, вказане майно в подальшому буде предметом дослідження експерта (спеціаліста), не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Дане клопотання подано до суду 17.08.2021, тобто на наступний день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.
Керуючись статтями 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001916 від 16.08.2021 задовольнити.
З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, що було вилучене в ході проведення огляду у період часу з 16.15 по 16.45 год., 16.08.2021 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: футболку чоловічу, чорного кольору, ТМ «Philipp Plein», розмір ХХL; комбінезон жіночий чорний, із зображенням квітів червоно-рожевого кольору, розмір S; бюстгальтер бежевого кольору; труси жіночі, білого кольору; ніж розкладний; зразки зрізів нігтьових пластин лівої, правої руки; біологічний зразок, а саме мазок - біологічні зразки з взмістом із піхви та ротової порожнини.

Зберігання майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної вили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1