Провадження № 1-кс/761/795/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

представника власника майна адвоката ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000932 від 16.08.2019,

в с т а н о в и в :

21.12.2020 до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2020 року, (справа №761/7158/2, провадження 1-кс/761/4636/2020) в межах кримінального провадження №0000932 від 16.08.2019 на мобільний телефон "іРhоnеХ" сірого кольору з чорним чохлом, з двома сім-картами; системний блок "Be guiet" із серійним номером НОМЕР_1 ; флеш карта "Adata С 906 /8GB"; флеш-карта "Batatravel 100 G3/16 GB"; мобільний телефон "Nokia Е72" з ІМЕІ: НОМЕР_2 ; ноутбук марки "Samsung RV 509" із серійним номером HJFT93QB700071D із зарядним пристроєм.
Клопотання, мотивовано, зокрема тим, що на даний час підстав для арешту майна на мобільний телефон "іРhоnеХ" сірого кольору з чорним чохлом, з двома сім-картами; системний блок "Be guiet" із серійним номером НОМЕР_1 ; флеш карта "Adata С 906 /8GB"; флеш-карта "Batatravel 100 G3/16 GB"; мобільний телефон "Nokia Е72" з ІМЕІ: НОМЕР_2 ; ноутбук марки "Samsung RV 509" із серійним номером HJFT93QB700071D із зарядним пристроєм немає, так як 23.11.2020 року, слідчий повідомив підозрюваних у цьому кримінальному провадженні про завершення досудового розслідування та про відкриття матеріалів кримінального провадження, а отже всі слідчі дії на сьогоднійшній день завершено, будь-яким іншим способом намагатися подолати відповідну огічну систему захисту або проводити відповідні експертизи слідчий не може, а тому арештовані речі повинні бути повернені.
В судовому засіданні заявник клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Слідчий в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, однак їх неявка в силу положень ч. 2 ст. 174 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання, при цьому, в розпорядженні слідчого судді наявні достатні матеріали для прийняття рішення.
Заслухавши думку представника власника майна, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2020 року на зазначене майно накладено арешт з огляду на те, що це майно відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2020 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що майно, яке було вилучено під час проведення обшуку 29.02.2020 відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
При цьому слідчим суддею було встановлено, що клопотання не суперечить вимогам КПК України, містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, арешт майна відповідає принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, є пропорційним тяжкості правопорушення та не становитиме надмірного тягаря для володільця майна.
На час розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.
При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність. Також представником власника не надано будь-яких документів, які б свідчили про проведення всіх слідчих дій із арештованим майном, оскільки на вказаних речових доказах можуть міститися відомості на підтвердження вчинення злочину.
Проаналізувавши наведені аргументи, слідчий суддя не знаходить підстав для висновку, що арешт на вказане майно накладено необґрунтовано або на даний час відпала необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2020.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.06.2020 (справа №761/7158/2, провадження 1-кс/761/4636/2020) в межах кримінального провадження №0000932 від 16.08.2019.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя