Справа № 591/4064/20
Провадження № 1-кс/591/1890/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.07.2021 слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Суми клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий у кримінальному провадженні №0000172 звернувся з клопотанням, в якому просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст.307, ч.2 ст. 317 КК України та існують ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не можуть бути забезпечені іншими більш м`якими запобіжними заходами, та з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, вважав за доцільне передбачити суму застави у вигляді 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримали з мотивів, зазначених у ньому.

Захисник просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити, оскільки відсутні підстави вважати підозру обґрунтованою, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, прокурором не доведено. Вказав на розбіжності у клопотанні слідчого та підозрі, які надані суду, від тих примірників, які надані стороні захисту, зокрема щодо дати народження підозрюваного та відсутність у матеріалах провадження останнього аркушу повідомлення про підозру ОСОБА_5 з відміткою про вручення. Вказував на сумнівність висновків експертів від 05.05.2021 та від 01.06.2021. Натомість зазначив про міцність соціальних зв`язків, гарну репутацію за місцем проживання, звернув увагу на поведінку підозрюваного протягом всього кримінального провадження.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, додатково вказав на порушення його права на захист під час вручення підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, оскільки на його вимогу йому не був наданий адвокат.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Матеріали клопотання підтверджують те, що слідчим управлінням ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000172, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручена підозра у незаконному виготовленні, зберіганні з метою збуту наркотичного засобу, обмеженого до обігу «метадон», організації місця для незаконного виготовлення наркотичних засобів з корисливих мотивів, вчинені повторно та у незаконному виготовленні та зберіганні з метою збуту наркотичного засобу, обмеженого до обігу «метадон» в особливо великих розмірах, вчинено повторно.

Стосовно доводів сторони захисту про те, що клопотання слідчого та повідомлення про підозру містять різні дані щодо дати народження підозрюваного та відсутності аркушу з відміткою про її вручення, зазначаю наступне.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, окрім іншого, обґрунтованість підозри. У зв`язку з цим, на даному етапі оцінка правильності чи неправильності порядку оголошення підозри не надається, а лише з`ясовується наявність обґрунтованості такої підозри. Крім того, як встановлено при порівнянні під час огляду в судовому засіданні примірників вказаних документів захисника та підозрюваного, а також в судовому засіданні стороною захисту підтверджено, що ці примірники різняться лише в частині дати народження ОСОБА_5 , підстави та мотиви не відрізняються, а тому вказана захисником технічна помилка не впливає на обґрунтованість підозри у вчиненні злочину.

Також, відповідно до ч.1 ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного. Статус підозрюваного особа набуває після оголошення їй про підозру, тому доводи підозрюваного про порушення його права на захист до та під час оголошення підозри не ґрунтуються на вимогах КПК.

З матеріалів провадження, наданих слідчому судді, які обґрунтовують клопотання (ухвалами слідчих суддів, протоколом, складеним за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, висновками експертів), вбачається, що обставини підозри ОСОБА_5 могли мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними зібраними доказами. При цьому, слід зазначити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Щодо зауважень адвоката на сумнівність висновків експертів, зазначаю, що питання належності, допустимості та достовірності доказів будуть оцінюватись судом під час розгляду кримінального провадження по суті та не відносяться до компетенції слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Стосовно доведеності ризиків, про які вказував прокурор, слід зазначити наступне.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Слідчий у клопотанні, а прокурор у судовому засіданні вказували на існування ризиків, передбачених п.п.1, 3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, як у клопотанні так і в судовому засіданні органи досудового розслідування обґрунтовували тим, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а про ризики, передбачені п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, зазначено, що ОСОБА_5 не має офіційних джерел прибутку, вчинив злочин з корисливих спонукань, під час обшуку домоволодіння вилучені речі, зовні схожі на пістолети, що свідчить про схильність до агресії та можливість продовжити злочинну діяльність.

Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії» (Panchenko v. Russia), § 106, «Летельє проти Франції», п. 43).

Водночас, до клопотання не надано жодного доказу обставин чи факторів на підтвердження того, що ОСОБА_5 вживав заходів щодо переховування від правоохоронних органів, не з`являвся на виклики до слідчого чи іншим чином порушував процесуальну поведінку впродовж розслідування даної справи з 20.05.2020. Сторона захисту надала підтвердження поважності причини неприбуття на єдиний виклик слідчого на 03.07.2021, а саме довідку КНП «Яготинська ЦМЛ» від 01.07.2021, довідку про те, що ОСОБА_5 продовжив лікування і 03.07.2021, вилучили під час проведення обшуку 04.07.2021. Більш того, існування вказаних ризиків спростовується і тим, що ОСОБА_5 прибув самостійно у судове засідання, в якому вирішується питання про обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має сталі, міцні сімейні зв`язки, що не дають підстав для тверджень про те, що ОСОБА_5 здатен розірвати вказані зв`язки для можливості переховування від органів досудового розслідування та суду.

Також суд погоджується і з доводами сторони захисту про те, що наявність зброї у особи (дозвіл на яку ОСОБА_7 має у встановленому законом порядку та який також вилучений під час обшуку житла) не свідчить про схильність особи до вчинення злочинів чи до продовження вчинення злочину, у якому він підозрюється.

Враховуючи вищезазначені обставини, вважаю, що у даному випадку існування ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України ґрунтуються виключно на припущеннях слідчого та прокурора.

В той же час, ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, мотивовано тим, що ОСОБА_5 знайомий з іншими фігурантами провадження та свідками, яким відомі обставини вчинення злочину, а тому з метою уникнення відповідальності, може впливати на них.

Ані по тексту клопотання, ані доданими до нього матеріалами не підтверджується знайомство ОСОБА_5 з іншими фігурантами у справі, як і не пред`являється йому підозра у вчиненні злочинів за попередньою змовою групою осіб, тому в цій частині ризик впливу на інших фігурантів кримінального провадження не доведений. Однак, з матеріалів провадження (а.п. 48-52) вбачається, що ОСОБА_5 спілкувався та зустрічався з іншою особою ОСОБА_8 , який був допитаний в якості свідка, що також підтвердив і адвокат.

З огляду на викладене, вважаю обґрунтованим ризик можливого впливу на цього свідка з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження, зможе схиляти його до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких, що може впливати на викривлення значимих для кримінального провадження даних.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому, вважаю, що слідчим у клопотанні не обґрунтовано та прокурором у судовому засіданні не доведено того, що більш м`які запобіжні заходи, аніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризикам.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На моє переконання, в даному випадку, існування єдиного доведеного ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, може бути цілком забезпечене таким видом запобіжного заходу, як особисте зобов`язання з покладенням на підозрюваного обов`язків, які передбачено п.п.1,2,3,4 ч.5 ст.194 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 193-197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього на строк до 10.09.2021 року такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) не відлучатися із населеного пункту м. Яготин, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватися від спілкування з ОСОБА_8 ;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1