Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/343/2021 Справа № 641/3219/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2021 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Харкові заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 по справі №641/3219/20, -

в с т а н о в и в:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від участі у розгляді скарги на здійснену процесуальну дію керівником органу досудового розслідування - начальником СВ відділення поліції в аеропорту Харків Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , а саме повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України.

В обґрунтування заяви зазначає, що у провадженні судді ОСОБА_5 перебуває скарга на здійснену процесуальну дію, а саме повідомлення про підозру ОСОБА_4 . Вважає, що суддя ОСОБА_5 не може розглядати дану скаргу у зв`язку з обставинами, що викликають сумніви у її об`єктивності та неупередженості. Так 25.06.2020 слідчим суддею Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 винесено ухвалу про задоволення поданого клопотання, поновлено процесуальний строк на звернення до суду та надано дозвіл на проведений 24.04.2020 огляд автомобіля КАМАЗ 5320 д.н.з. НОМЕР_1 . Однак, 15.02.2021 року за результатами перегляду та прослуховування зафіксованого технічними засобами судового засідання, яке відбулось 25.06.2020 та відповідно до ч.4 ст. 104 КПК України фіксувалось за допомогою технічних засобів, стороною захисту було встановлено, що в період асу з 15:15 до 15:35 год. слідчим суддею ОСОБА_5 розглядалось клопотання начальника СВ відділені поліції в аеропорту Харків Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000945 від 24.04.2020 про надання дозволу на проведення обшуку. В цей же день жодне клопотання про надання дозволу на проведення огляду в ході розслідування кримінального провадження № 0000945 від 24.04.2020 з обов`язковою фіксацією за допомогою технічних засобів слідчим суддею не розглядалось. Так у судовому засіданні слідчий суддя ОСОБА_5 розглядаючи клопотання про надання обшуку, за результатами розгляду винесла ухвалу про надання дозволу на проведення огляду, який відбувся 24.04.2020 року. такі обставини не можна вважати технічною помилкою. Окрім того, що результати проведеного 24.04.2020 огляду є недійсними, т.я. відсутня фіксація технічними засобами розгляду такого клопотання, слідчий суддя ОСОБА_7 своїми діями безпідставно надала перевагу стороні обвинувачення, фактично не розглядаючи клопотання про проведення огляду винесла ухвалу про надання відповідного дозволу на поновлення процесуального строку на звернення до суду. Зазначені обставини викликають сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 .

У судовому засіданні захисник вимоги заяви підтримав.

Слідчий суддя ОСОБА_5 не надала пояснень за заявою про відвід.

Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 перебуває скарга на здійснену процесуальну дію керівником органу досудового розслідування - начальником СВ відділення поліції в аеропорту Харків Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , а саме повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України.

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).

Таких обставин, які б перешкоджали брати участь судді ОСОБА_5 у розгляді скарги на здійснену процесуальну дію керівником органу досудового розслідування - начальником СВ відділення поліції в аеропорту Харків Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , а саме повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України, не встановлено, а наведені в заяві захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 доводи не можуть вважатися обґрунтованою підставою для відводу. Незгода з процесуальними рішеннями судді не є підставою для відводу.

Враховуючи викладене, заява захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 75, 80, 81 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 по справі № 641/3219/20 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- ОСОБА_1