У Х В А Л А
Іменем України

08 липня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі особи, якою подано клопотання, адвоката ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту майна,
В С Т А Н О В И В:
05 липня 2021 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року у кримінальному провадженні № 00006193 від 26.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року у кримінальному провадженні №00006193 від 26.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 ; земельну ділянку кадастровий № :01:014:0026, площа 0,22 га. за адресою АДРЕСА_2 ; житловий будинок загальною площею 70,4 кв.м, житлова площа 51,6 кв.м. за адресою АДРЕСА_2 .
Слідчий звернувся з клопотанням про арешт після звернення до органу досудового розслідування представника потерпілої ОСОБА_4 з клопотанням про накладення арешту на вказане майно.
Необхідність накладення арешту обґрунтовувалась тим, що за фактом вчинення крадіжки було встановлено, що невстановленими особами з квартири АДРЕСА_1 , яка належить потерпілій, були викрадені лише оригінали правовстановлюючих документів на нерухоме майно, в той час коли інші цінні речі, які знаходились на видному місці, не були викрадені.
У сторони обвинувачення були обґрунтовані підозри вважати, що в подальшому викрадені оригінали документів можуть бути використані зловмисниками з метою вчинення інших протиправних дій, тому незастосування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження могло б призвести до незаконного відчуження або створення перешкод у користуванні чи розпорядженні вказаним майном.
Квартира АДРЕСА_1 в рівних долях належить потерпілій ОСОБА_4 , її батьку ОСОБА_5 , матері ОСОБА_6 , рідному брату ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 28 травня 1998 року, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27 вересня 2019 року, інформаційною довідкою КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 28 серпня 2019 року.
Станом на дату написання вказаного клопотання, власники відновили викрадені документи, виникла необхідність у здійсненні перереєстрації права власності належних їм часток між собою шляхом дарування.
Враховуючи те, що на сьогоднішній день потреба в арешті відпала, особа, якою подано клопотання, просить скасувати арешт накладений на нерухоме майно та земельну ділянку.
Слідчий, за клопотанням якого було накладено арешт на майно, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
В судовому засіданні особа, якою подано клопотання, власник майна, доводи клопотання підтримали та просили його задовольнити за наведених в ньому підстав.
Вислухавши особу, якою подано клопотання, власника майна, дослідивши клопотання та додатки до нього, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00006193 від 26.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, по факту таємного викрадення в період часу з 23 серпня 2019 року 10 год. 00 хв. по 28 серпня 2019 року 19 год. 50 хв. сейфу з документами, належного ОСОБА_4 з приміщення квартири АДРЕСА_1
Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року задоволено клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_9 , та накладено арешт з метою збереження речових доказів на квартиру АДРЕСА_1 ; земельну ділянку кадастровий № :01:014:0026, площа 0,22 га. за адресою АДРЕСА_2 ; житловий будинок загальною площею 70,4 кв.м, житлова площа 51,6 кв.м. за адресою АДРЕСА_2 , які на праві власності належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження її майна, з забороною органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно (в тому числі приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного майна.
Постановою слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 від 26 лютого 2021 року кримінальне провадження № 00006193 від 26.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в межах якого було накладено арешт на майно, закрито у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Власники майна, на яке було накладено арешт ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року, не були присутні при розгляді питання про арешт майна.
Враховуючи підставу накладення арешту на майно потерпілих, те, що кримінальне провадження в межах якого було накладено арешт на майно закрито у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 369-372, 309 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року (1-кс/754/3864/19, справа № 754/12986/19) на квартиру АДРЕСА_1 ; земельну ділянку кадастровий № :01:014:0026, площа 0,22 га. за адресою АДРЕСА_2 ; житловий будинок загальною площею 70,4 кв.м, житлова площа 51,6 кв.м. за адресою АДРЕСА_2 .
Скасувати заборону органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно (в тому числі приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного майна.
Копію ухвали вручити особі, якою подано клопотання, власникам майна, направити до СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя -