Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5161/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2021 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, безробітного, із середньо-спеціальною освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернулася з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000733 від 19.04.2021 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.04.2020 о 03 год. 30 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: м. Київ, вул. Сергія Данченка, 34, де побачив припаркований автомобіль марки «Dacia Logan» д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору. В цей час у нього виник злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднане із проникненням до вказаного автомобіля.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_5 , впевнившись, що за його діями ніхто сторонній не спостерігає, підійшов до автомобіля, який належить ОСОБА_7 , та шляхом розбиття правого переднього скла дверей автомобіля «Dacia Logan» д.н.з. НОМЕР_1 , проник до автомобіля, звідки повторно таємно викрав автореєстратор-дзеркало DVR FULL HD вартістю 800 грн, в середині якого знаходилась флеш-карта, вартістю 250 гривень та блок індикації автомобільного парктроника BAXSTER PS-418-02 сірого кольору вартістю 399 грн, що належить потерпілому ОСОБА_7 .
Після цього ОСОБА_5 , заволодівши майном потерпілого ОСОБА_7 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав останньому матеріальної шкоди на суму 1 449 гривень 00 копійок.
Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у сховище, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Підставами обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:
1. протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 19.04.2021;
2. протокол огляду місця події від 19.04.2021;
3. рапорт інспектора роти№ 4 батальйону № 1 полку № 1 УПП в м. Києві ОСОБА_8 від 19.04.2021;
4. протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 19.04.2021;
5. протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 19.04.2021;
6. протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 19.04.2021;
7. протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 19.04.2021;
8. протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 19.04.2021;
9. протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.04.2021;
10. протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 19.04.2021;
11. повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 19.04.2021.
Вказала, що є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років та яке, в силу положень статті 12 КК України, є тяжким злочином.
Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення; буде незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_5 просив обрати міру запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_4 заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою та просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме цілодобовий домашній арешт.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов наступного висновку.
В провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000733 від 19.04.2021 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
19 квітня 2021 року о 03 годині 30 хвилин гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві.
19 квітня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
Санкція ч. 3 ст. 185 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 передбачає позбавлення волі на строк від 3 до 6 років позбавлення волі.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення; буде незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргумент на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу у співстановленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_5 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 , слідчий суддя не вбачає.
Керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, безробітного, із середньо-спеціальною освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) діб та помістити його до ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, а саме з 03 год. 30 хв. 19 квітня 2021 року.
Визначити розмір застави у межах 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121620 (сто двадцять одна тисяча шістсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві, , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного, після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київського слідчого ізолятора».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з - під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали - до 17 червня 2021 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Оголошення повного тексту ухвали відбулося 23.04.2021.

Cлідчий суддя
Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1