печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання про арешт майна.

Мотивуючи означене клопотання слідчий у клопотанні вказує наступне.

Управлінням з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000173 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

У клопотанні вказано, що ОСОБА_4 будучи службовою особою, що займає відповідальне становище, використовуючи своє службове становище висловив ОСОБА_5 вимогу надати йому неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в розмірі 10 000 гривень за не притягнення його до адміністративної відповідальності та в подальшому за не перешкоджання здійсненню його господарської діяльності як фізичної особи-підприємця та одержав таку неправомірну вигоду для себе за наступних обставин.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (надалі ГУ ДСНС у Рівненській області) № 33 від 14.02.2017 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 призначено на посаду начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління ДСНС України у Рівненській області.

Так, встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований фізичною особою-підприємцем, із основним видом діяльності - роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах, яку фактично здійснює за адресою: АДРЕСА_1 .

22.02.2021 до ОСОБА_5 зателефонував начальник управління запобігання надзвичайних ситуацій ГУ ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_4 , якому стало відомо, що у приміщеннях (складах) за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює свою господарську діяльність ОСОБА_5 , зберігається дизельне паливо для потреб останнього, без відповідного додержання вимог законодавства з питань протипожежної безпеки. В ході телефонної розмови ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 , що йому треба побачити дизельне пальне та умови його зберігання.

Того ж дня, ОСОБА_4 , прибувши за вказаним адресом встановив, що приміщення, які використовує фізична особа-підприємець ОСОБА_5 та в яких зберігається дизельне пальне, не відповідають вимогам законодавства з питань протипожежної безпеки та наявні підстави для притягнення останнього до адміністративної відповідальності.

У цей же час, у начальника управління запобігання надзвичайних ситуацій ГУ ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 за не вчинення в інтересах останнього дій з використанням наданого йому службового становища.

На реалізацію такого умислу, ОСОБА_4 висловив ОСОБА_5 прохання щодо надання йому неправомірної вигоди за не притягнення його до адміністративної відповідальності та в подальшому за не перешкоджання здійсненню підприємцем господарської діяльності шляхом позитивного вирішення питань додержання підприємцем вимог законодавства з питань протипожежної безпеки.

Так, в цей же день, перебуваючи поблизу складських приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює свою господарську діяльність ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, начальник управління запобігання надзвичайних ситуацій ГУ ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_4 будучи службовою особою - представником органу державного нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки, повідомив ОСОБА_5 про наявність у останнього порушень вимог законодавства з питань протипожежної безпеки. Для уникнення адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства з питань протипожежної безпеки та подальше не перешкоджання ГУ ДСНС у Рівненській області здійсненню господарської діяльності ОСОБА_5 повинен надати ОСОБА_6 грошову винагороду у сумі 20000 гривень. При цьому, з обумовленої суми грошових коштів 10000 гривень ОСОБА_4 начебто витратить на різного роду дозвільну документацію та інші витрати, пов`язані із облаштуванням приміщень та усунення наявних у підприємця порушень вимог протипожежної безпеки, а інші 10000 гривень це безпосередньо винагорода ОСОБА_4 за не вжиття до останнього заходів адміністративно-правового характеру та не перешкоджання здійсненню підприємцем господарської діяльності шляхом позитивного вирішення питань додержання підприємцем вимог законодавства з питань протипожежної безпеки.

У свою чергу, ОСОБА_5 , вважаючи, що невиконання умов ОСОБА_4 може призвести до настання шкідливих наслідків, а саме притягнення до адміністративної відповідальності, був вимушений погодитися на надання неправомірної вигоди ОСОБА_4 .

Так, того ж дня 22.02.2021, на виконання незаконної вимоги ОСОБА_4 , розуміючи реальну можливість настання негативних наслідків у разі її невиконання, ОСОБА_5 передав ОСОБА_4 частину заявленої ним суми неправомірної вигоди в розмірі 10 000 гривень.

В подальшому, цього ж дня, ОСОБА_4 діючи умисно, з метою прикриття своєї незаконної діяльності привіз ОСОБА_5 чотири вогнегасники загальною вартістю 1840 грн., копію договору добровільного страхування цивільної відповідальності власників або користувачів майна, зі страховим платежем в розмірі 1000 грн., а також акт приймання виконаних робіт з вогнезахисного оброблення від 22.02.2021. Одночасно з цим, ОСОБА_4 категорично та абсолютно вказав ОСОБА_5 про необхідність надання йому у найкоротший строк раніше обумовленої суми грошової винагороди в розмірі 10000 гривень.

Так, 04.03.2021, близько 12:10 години, ОСОБА_4 на власному автомобілі марки «Peugeot 3008» прибув до складських приміщень за місцем здійснення підприємницької діяльності ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , та разом із ОСОБА_5 оглянув складські приміщення повідомивши останнього про встановлення за його дорученням відповідного обладнання та облаштування складських приміщень вимогам законодавства з питань протипожежної безпеки. Крім того, за вказаних обставин ОСОБА_4 додатково повідомив ОСОБА_5 щодо необхідності надання неправомірної вигоди у сумі 10000 гривень відповідно до раніше озвучених ним вимог, після чого залишив територію, де розташовані вказані приміщення.

У подальшому, продовжуючи переслідувати свій злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, 04.03.2021, близько 16:00 години, ОСОБА_4 з метою реалізації свого злочинного умислу на одержання неправомірної вигоди, на власному автомобілі марки «Peugeot 3008» повторно прибув до складських приміщень за місцем здійснення підприємницької діяльності ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 . Під час зустрічі ОСОБА_5 відповідно до раніше висунутою ОСОБА_4 вимоги, перебуваючи у салоні автомобіля марки «Peugeot 3008», д.н.з. НОМЕР_1 , передав, а ОСОБА_4 одержав неправомірну вигоду - грошові кошти в сумі 10 000 гривень за не притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності та в подальшому не перешкоджання співробітниками ГУ ДСНС у Рівненській області здійсненню його господарської діяльності як фізичної особи-підприємця.

04.03.2021 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

05.03.2021 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно реєстраційної картки ТЗ у власності підозрюваного ОСОБА_4 перебуває транспортний засіб легковий автомобіль марки «Peugeot» модель «3008» номер кузова НОМЕР_2 , з д.н.з. НОМЕР_1 .

Дані відомості також підтверджуються декларацією особи уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування поданої ОСОБА_4 за 2019 рік, а також протоколом обшуку вказаного вище автомобіля від 04.03.2021.

Метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна як можливого виду покарання, що відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання слідчий не з`явився. До суду слідчий ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги підтримує, просить задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Аналіз вище зазначених норм закону вказує, що у разі розгляду клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя повинен перевірити доводи поданого клопотання щодо наявності підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження у відповідності до мети, яку зазначає слідчий чи прокурор у своєму клопотанні.

При цьому, визначення мети арешту, яка передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, та обґрунтування її наявності, є обов`язковою.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно положенням ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Санкцією ч. 3 ст. 368 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на транспортний засіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб легковий автомобіль марки «Peugeot» модель «3008» номер кузова НОМЕР_2 , з д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1