справа № 179/124/21
провадження № 1-кп/179/41/21
У Х В А Л А

20 квітня 2021 року Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Магдалинівка Дніпропетровської області обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000398 від 05 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 128 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, вважає, що підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту немає.

Потерпіла підтримала прокурора.

Обвинувачений та захисник не погодилися з думкою прокурора, подавши клопотання про повернення обвинувального акту, де зазначено, що обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України. Крім того, захисник зазначив, що при надходженні до суду обвинувального акту неправильно здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, у зв`язку із неналежною спеціалізацією.

Заслухавши прокурора, потерпілого, обвинуваченого та його захисника, вивчивши обвинувальний акт, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 11 ст. 31 КПК України суддя чи склад колегії суддів для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ч. 6 ст. 35 КПК України порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно ч. 3 ст. 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах загальної юрисдикції функціонує автоматизована система документообігу. Персональний склад суду для розгляду конкретної справи визначається автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності розподілу справ під час реєстрації в суді позовних заяв, клопотань та скарг.

Відповідно до пп. 26 п. 1 Розділу 2 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, модуль автоматизованого розподілу централізований модуль, що забезпечує об`єктивний та неупереджений автоматизований розподіл судових справ у судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та у хронологічному порядку надходження судових справ; об`єктивне та неупереджене визначення присяжних у судах загальної юрисдикції у порядку черговості, з урахуванням граничних меж їх зайнятості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

Згідно пп. 6 п. 2 Розділу 3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, АСДС та інші підсистеми мають в тому числі забезпечувати об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

Як вбачається з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 29.01.2021 року на стадії визначення автоматизованою системою судді, який буде розглядати судову справу за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0000398 від 05 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, суддя був обраний без дотримання принципу вірогідності, оскільки зазначено спеціалізацію «Умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження», однак обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000398 надійшов із кваліфікацією «Необережне середньої тяжкості тілесне ушкодження».

У рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою. З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання. Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, положення пункту 1 ст. 6 Конвенції, з метою забезпечення достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у безсторонності суду, окрім того враховуючи те, що розподіл справи був проведений без дотримання принципу вірогідності, з метою усунення будь-яких сумнівів щодо неупередженості та необ`єктивності, вважаю за необхідне заявити про самовідвід від участі у кримінальному провадженні № 0000398 від 05 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України (справа № 179/124/21).

Керуючись ст. ст. 2, 7, 9, 21, 35, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Заявити самовідвід від участі у кримінальному провадженні № 0000398 від 05 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України (справа № 179/124/21).

Кримінальне провадження № 0000398 від 05 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України (справа № 179/124/21)- передати до канцелярії суду для виконання вимог ст. 35 КПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1