Справа № 504/778/21
Номер провадження 1-кс/504/233/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.03.2021 рокусмт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю підозрюваного ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 прокурора ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Доброслав скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на рішення слідчого про повідомлення про підозру від 26.11.2020 року у кримінальному провадженні № 0000819 від 13.08.2020 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Барбоєни, громадянина України, офіційно непрацюючого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
12.03.2021 року до Комінтернівського районного суду Одеської області в провадження судді ОСОБА_6 надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 .

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 15.03.2021 року провадження за скаргою відкрито.

У зв`язку з хворобою судді, вищезазначена скарга 17.03.2021 року була повторно розподіллено слідчому судді ОСОБА_1 .

В поданій скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_4 просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 26.11.2020 року у кримінальному провадженні № 0000819 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України.

Вимоги скарги, обґрунтовуються тим, що доказами у кримінальному провадженні вина ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України не підтверджується. Відповідно до висновку експерта №20-5147 від 28.09.2020 року- місце зіткнення автомобіля «Nissan Leaf» держзнак НОМЕР_1 та автомобіля «Volkswagen Polo» держзнак НОМЕР_2 не можливо встановити - що викликає подив, так як в протоколі та схемі до нього встановлено та зафіксовано місце транспортних засобів після ДТП з позначкою , що транспортні засоби положення не міняли з моменту ДТП до огляду. Слідчий не отримав оригінал відео, де зафіксовано момент зіткнення автомобіля «Nissan Leaf» держзнак НОМЕР_1 та автомобіля «Volkswagen Polo» держзнак НОМЕР_2 , а долучив в якості доказу відео зйомку на телефон з монітору комп`ютера, що, у відповідності до ст. 87 КПК України робить цей доказ очевидно не допустимим, та призначив по ньому відео технічну та авто технічну експертизу обставин зіткнення, а експерти ОНДІСЕ, не зважаючи на це, провели дослідження та надали висновок про винність в скоєнні даного ДТП обох водіїв, як ОСОБА_7 так і ОСОБА_3 . Разом з цим, наразі наявний протилежний висновок експертизи, який повністю спростовує попередній. Відповідно до висновку НДЕКЦ встановлена винність лише одного учасника ДТП, а саме водія ОСОБА_7 , який мав технічну можливість уникнути зіткнення, з моменту виникнення для нього небезпеки, шляхом виконання вимог ПДР України. Таким чином, оголошена 26.11.2020 року підозра ОСОБА_3 в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України за матеріалами кримінального провадження №0000819 є незаконною.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подану скаргу підтримали. Додатково захисник ОСОБА_4 вказав, що висновком НДЕКЦ від 01.03.2021 року враховано відсутність оригіналу відеозапису з обставинами ДТП, на відеозаписі попередньо дослідженого відеофайлу було встановлено накладання зображень, що свідчить про те, що експертами ОНДІСЕ при наданні висновку взято до уваги не оригінал відеозапису. При цьому, місце зіткнення транспортних засобів також відоме, оскільки останні після ДТП не зміщувалися. Висновок експертизи від 01.03.2021 року є правильним, враховує усі обставини справи, а також містить у собі дані про невинуватість ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, що в свою чергу призводить до необґрунтованості підозри. При цьому, жодних застережень, стосовно самого повідомлення про підозру, як формі процесуального рішення, наявності у ньому обов`язкових даних та реквізитів, здійснення уповноваженими особами, правильності вручення, тощо, захисник не навів, вказав, що скарга зводиться до того, що його підзахисний є невинним у вчиненні кримінального правопорушення.

Заслухавши думку особи, яка подала скаргу, підозрюваного, дослідивши надані матеріали, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім.»я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Із поданої скарги вбачається, що підставою скасування повідомлення про підозру скаржник вважає, що повідомлення про підозру за ознаками передбаченими ч. 1 ст. 286 КК України ґрунтується на недопустимих доказах, та спростовується іншими доказами, що наявні в матеіралах провадження, зокрема, які підтверджують відсутність складу кримінального правопорушення. З мотивів скарги слідує, що захисником підозрюваного, ставиться питання про невідповідність висновку відео технічної та автотехнічної експертизи обставин зіткнення від 16.11.2020 року іншому висновку такої ж експертизи від 01.03.2021 року, який врахував відсутність оригіналів відеозапису ДТП, експерти точно встановили місце зіткнення транспортних засобів, чого не було зроблено ОНДІСЕ, а тому має місце невинуватість ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України. Отже, на даний час має місце невідповідність одних доказів іншим у даному кримінальному провадженні, тобто конкуреція доказів, які як виправдовують ОСОБА_3 так і є підставою для підозри останнього. При цьому, як встановлено слідчим суддею висновки експертиз у кримінальному провадженні є вагомими доказами, проте не єдиними зібраними слідством у даному кримінальному провадженні.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору винуватості особи у вчинення кримінального правопорушення з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вирішувати кримінальне провадження по суті, вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів на предмет їх допустимості, належності, достовірності та достатності у сукупності та взаємозв`язку для твердження про винуватість особи чи спростування такого твердження. Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Як вбачається з приписів ст.277 КПК України в повідомленні про підозру зазначається стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру, на відміну від приписів ст.291 КПК України щодо змісту обвинувального акту, де зазначаються фактичні обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими. Крім цього, вирішення питання про достатність доказів вини особи є компетенцією суду та може бути підставою для постановления виправдувального вироку.
За своїм змістом повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 26.11.2020р. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, відповідає вимогам ст.277 КПК за наявності достатніх доказів, які на той час давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ознаками ч ч.1 ст.286 КК України, при цьому отримання слідством доказу який виправдовує ОСОБА_3 не зумовлює автоматичного закриття кримінального провадження у зв`язку із відсутністю складу та події кримінального правопорушення.
За таких обставин, слід дійти висновку про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, а тому скарга захисника є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 276-278, 303-307, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на рішення слідчого про повідомлення про підозру від 26.11.2020 року у кримінальному провадженні № 0000819 від 13.08.2020 року відносно ОСОБА_3 - відмовити.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1