ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/863/21 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 619/1871/21 (провадження 1-кс/619/458/21) Доповідач ОСОБА_2
Категорія: тримання під вартою
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

3 червня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року, якою задоволено клопотання слідчого ВП№3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за №0000281 від 08.04.2021 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року задоволено клопотання слідчого ВП№3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за №0000281 від 08.04.2021 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27) строком до 15 червня 2021 року, включно, та визначено заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 181 600 гривень, при внесенні якої ОСОБА_7 вирішено з-під варти звільнити та покласти на нього обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; 4) носити електронний засіб контролю.
Не погодившись із ухвалою слідчого адвокат ОСОБА_6 , як захисник підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. В разі залишення запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, змінити розмір застави на менший, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В обґрунтування скарги адвокат посилається на необґрунтованість підозри, оскільки в діях підозрюваного не встановлений склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Вважає підозру, повідомлену. Заявлені ризики про можливість ОСОБА_7 переховуватись, знищити або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ризик незаконного впливу на свідків, вважає необґрунтованими та не підтвердженими. Зазначає, що слідчим суддею не враховано відомості стосовно особи підозрюваного, який має стійкі соціальні зв`язки, постійно проживає в Україні, має дружину, постійне місце роботи, раніше не судимий, є інвалідом другої групи, докази чого були долучені до матеріалів справи. Враховуючи вищевикладене, вважає, що у даному випадку, як альтернатива утриманню під вартою, більш ніж достатнім могло бути застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. Застосування такого запобіжного заходу забезпечить необхідний контроль за поведінкою та місцезнаходженням підозрюваного та зі іншого боку, дасть можливість працювати та повноцінно реалізовувати право на захист у даному кримінальному провадженні. Стосовно застави вважає, що вона є значно вищою за розмір майнового стану підозрюваного, що заздалегідь унеможливлює її внесення підозрюваним. Тому вважає, що до підозрюваного необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, у вигляді особистого зобов`язання.
Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом ВП№3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000281 від 08.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
19.04.2021 ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 20.04.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
21.04.2021 року слідчий поліції ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 . В обґрунтування клопотання посилався на тяжкість кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3 ч. 1 ст.177 КПК України. Зазначив, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину проти громадської безпеки, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років, у зв`язку з чим, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів слідства та суду. Крім того, на даний час не встановлені всі обставини кримінального правопорушення, у зв`язку з чим є підстави вважати, що, знаходячись на свободі, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На даний час не встановлені та не допитані всі свідки, показання яких мають істотне значення у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, а також особу підозрюваного, який є уродженцем м. Харкова та громадянином України, мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий, слідчий вважав, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Обираючи підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави і покладенням обов`язків: 1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; 4) носити електронний засіб контролю, слідчий суддя вважавобґрунтованою підозру, повідомлену ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, яка підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: рапортом о/у ВКП ХРУП №3 А. Неронова від 08.04.2021; матеріалами проведеного обшуку за адресою АДРЕСА_1 від 19.04.2021; актами перевірки об`єктів на наявність вибухових матеріалів ВТС ГУНП в Харківській області від 19.04.2021; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 19.04.2021..
Також слідчий суддя вважав встановленими та доведеними ризики, передбачені п.п.1,2,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також розглядалась можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, на підставі наведених вище обставини в їх сукупності та в зв`язку з пред`явленням підозри ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, який є злочином проти громадської безпеки і за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, слідчий суддя вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.
Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді з наступних підстав.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Метою застосування запобіжного заходу, як зазначено в ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного розгляду, колегією суддів встановлено, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлено з дотриманням зазначених вимог чинного та міжнародного законодавства.

З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри і доведеності ризиків, передбачених п.п. 1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави, погоджується і апеляційний суд.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на інших учасників провадження та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, колегія суддів бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження, вбачається, що під час проведення обшуку працівниками відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області 19.04.2021 на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду від 16.04.2021 за місцем мешкання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , у житловому будинку вилучено велику кількість вогнепальної зброї , бойових припасів та вибухових речовин, а саме: предмет, схожий на пістолет «Retai» p114-4, з двома магазинами до нього; предмет, схожий на пістолет чорного кольору, з двома магазинами до нього, спорядженими патронами по 9 шт,; підсумок з 5 предметами, зовні схожими на магазин до пістолета-кулемета ППС43, споряджені по 33 патрони, полімерний пакет з 37 патронами; предмети, схожі на кулі, в кількості 221 шт; банку з під чаю з сипучою речовиною, схожа на порох; пластикова колба, в якій знаходиться сипуча речовина, схожа на порох; предмети, схожі на гільзи в кількості 200 шт; предмет, схожий на будівельні патрони в кількості 54 шт; предмет, схожий на пістолет «mod83» cal 9mm brovning з двома магазинами споряджені патронами 12 шт; капсулі в кількості 193 шт; предмет, схожий на полум`ягасник; п`ять металевих елементів; предмети, схожі на споряджені патрони, в кількості 571 шт; пістолет-кулемет ППС43 зі спорядженим магазином в кількості 33 патрони; штик-ніж коричневого кольору №876-1; предмети, схожі на кулі в кількості 26 шт; предмет схожий на кулю 1 шт. В гаражі: дві картонні коробки та металева банка з предметами, схожими на дріб; картонна коробка з предметами, схожими на дріб; 5 предметів, зовні схожих на патрони; 92 предмета, схожих на гільзи; металевий предмет, схожий на затвор rikei a-114, 101 шт предметів зовні схожих на кулі; 7 предметів, зовні схожих на будівельні патрони, чотири предмети, зовні схожі на магазин до автоматичної зброї, в двох по 30 патронів, один порожній, один з 9 патронами; 5 дерев`яних елементів, зовні схожі на частини від зброї; чотири предмети, схожі на імітаційні запали; Предмет, зовні схожий на пістолет Retei Baron NK cal 9 mm RAK RBND 170200514, з протиркою та мастилом, в полімерному кейсі; 18 металевих трубок різного діаметру та довжини, з різьбою; предмет, схожий на автоматичну зброю, АК МС-МФ, 7,62 мм,; дві полімерні пляшки з сипучою речовиною; 5 скляних пляшок з невідомою речовиною, фрагментами тканини на горловинах; предмет, схожий на корпус ручної гранати Ф-1 УПГ8; корпус учбової гранати РГД-5; пусковий пристрій РПГ22; канальний механізм запалу учбового; канальний механізм УЗРГМ, два важелі від УЗРГМ; холоста пробка до ручної гранати; дві ємкості з речовиною, схожою на порох; п`ять предметів, схожих на саморобні ручні гранати; три предмети, схожі на саморобні вибухові пристрої; канальний механізм підривача ЗРГМ та імітаційний запал, з`єднані саморобним способом; дерев`яний щит в розібраному стані.

З рапорту оперуповноваженого ВП№3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 та інформації про особу підозрюваного стосовно наданих дозволів на зброю (а.с. 11-14, 16-17) вбачається, що під час проведення заходів в межах державної спеціальної операції «Зброя-вибухівка» працівниками відділу поліції отримана оперативна інформації стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 . Згідно отриманої інформації, було встановлено, що ОСОБА_7 зареєстрований на інтернет форумі «REIBERT-info», яким користуються любителі та власники зброї, під логіном « ОСОБА_10 ». Веде активну переписку з іншими учасниками форуму з приводу купівлі боєприпасів та комплектуючих до короткоствольної вогнепальної зброї. На теперішній час на ОСОБА_7 зареєстрований карабін АКМСМФ серія НОМЕР_1 дозвіл №1117 від 12.10.2007 строком до 16.10.2022 р. Крім того, 28.03.2014 було зареєстровано матеріал за фактом отримання ОСОБА_7 травматичного проникаючого поранення верхньої треті правого стегна пахової області, яким він отримав спецзасобом для відстрілу гумових куль Форт-12Р серія НОМЕР_2 , дозвіл на який ним втрачено, з приводу чого 11.07.2016 зареєстровано заяву ОСОБА_7 . Також, 31.07.2019 було зареєстровано матеріал за фактом повідомлення оператора «102» з приводу виявлення на подвір`ї та добровільно виданих гранат, які зі слів ОСОБА_7 , він знайшов під деревом неподалік кафе «Круг» на пр. Перемоги в м. Харкові.

Відповідно «довідки про категорію вибухонебезпечних і виявлених вибухових матеріалів» (а.с.31-34) від 19.04.2021, виданої старшим інспектором вибухотехнічного управління ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 , під час перевірки предметів, схожих на вибухові пристрої невідомої конструкції, а саме: предмет грушоподібної форми, поверхня якого вкрита металевими кульками,, має фрагмент вогнепровідного шнура, предмет у формі паралелепіпеду, який всередині під обгорткою зі скотча має металеві кульки; предмет з використанням запального механізму типу УЗРГМ та імітаційного запалу, з`єднаних саморобним способом; п`ять предметів на основі піротехнічного засобу «ПИРО-5» - вірогідно містять заряд пороху; в тому числі речовина, схожа на порох, масою близько 600 грам, - відносяться до категорії «надзвичайно небезпечно» і потребують знищення у безпечному місці.
Враховуючи такий обсяг відомостей судового провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази, формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. КПК України не містить визначення терміну «обґрунтована підозра» і визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.1 ст. 9 КПК України).

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88», «Erdagozv. Turkey п. 51», «Cebotari v. Moldova п. 48» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

З урахуванням фактичних обставин вчинення дій, згідно підозри, які інкримінуються підозрюваному ОСОБА_7 , а саме вчинення ним тяжкого злочину проти громадської безпеки, колегія суддів вважає, що у цьому судовому провадженні є наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, що вказує на неможливість в цьому конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, статті 95, 224 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що на цьому етапі досудового розслідування підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.
Апеляційні вимоги захисника щодо зменшення розміру встановленої застави, зазначеної в оскаржуваній ухвалі, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки слідчий суддя, вирішуючи питання про визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в повній мірі врахував підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178, згідно яких суд вправі визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків (ч.5 ст.182 КПК України).
При цьому, під час апеляційного розгляду захисником підозрюваного не надано будь-яких доказів на підтвердження матеріального та фінансового стану підозрюваного. А тому, підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, колегія суддів не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні
Доводи адвоката в апеляційній скарзі стосовно того, що підозрюваний має інвалідність та наявність у нього постійного місця проживання не спростовує та не мінімізує наявних ризиків, запобігти яким в даному випадку може лише застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою. Під час апеляційного розгляду справи не встановлено об`єктивних даних стосовно того, що прийом препаратів при лікуванні в амбулаторних умовах життєво необхідний для підтримання нормальної життєдіяльності підозрюваного.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала судді суду першої інстанції, відповідно до вимог статті 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, та обрання на цьому етапі досудового розслідування підозрюваному іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, колегія суддів - не вбачає.
Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И ЛА:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 21 квітня 2021 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді