Справа № 991/3784/21
Провадження 1-кс/991/3843/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 червня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника особи, яка звернулася зі скаргою, адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 14 травня 2021 року про відмову у залученні потерпілими у кримінальному провадженні № 000160,

ВСТАНОВИВ:

1.04 червня 2021 року на адресу Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 14 травня 2021 року про відмову у залученні потерпілими у кримінальному провадженні № 000160 (далі Кримінальне провадження).
2.Вимоги скарги мотивовані тим, що 22 травня 2021 року засобами поштового зв`язку ним було отримано постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 14 травня 2021 року про відмову ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у залученні потерпілими у Кримінальному провадженні.
2.1.Не погоджуючись із зазначеною постановою детектива адвокат ОСОБА_3 звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою та просить слідчого суддю скасувати постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 14 травня 2021 року про відмову у залученні потерпілими ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та зобов`язати детектива прийняти рішення про залучення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в якості потерпілих до Кримінального провадження.
2.2.Адвокат ОСОБА_3 вважає, що детектив при винесенні постанови не врахував, що незаконними реєстраційними діями (державних реєстраторів та приватних нотаріусів) в державному реєстрі не встановлюється і не виникає право власності, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є співвласниками земельної ділянки із кадастровим номером :17:003:0071, а також нерухомого майна загальною площею 905,8 кв. м. Крім цього, вказує, що внаслідок фальсифікації та підробки документів і внесення неправдивих відомостей до Державного реєстру речових прав ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заподіяно тяжких наслідків у вигляді матеріальної шкоди на загальну суму 16 мільйонів 400 тисяч гривень (ринкова вартість нерухомого майна та земельної ділянки), що більше ніж у 500 разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на час вчинення кримінального правопорушення.
3.Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 04 червня 2021 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

4.Учасники судового розгляду надали такі пояснення.

4.1.Адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи скарги. Додатково пояснив, що постанова детектива НАБ України є незаконною та необґрунтованою, адже документи, які свідчать про наявність права власності у ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є чинними, їх не скасовано у встановленому порядку. Наголосив на обґрунтуванні матеріальної шкоди, яка заподіяна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

4.2.Детектив НАБ України у судове засідання не з`явився. Надав пояснення у яких вказав, що в ході проведення досудового розслідування встановлено очевидні та достатні підстави вважати, що заява ОСОБА_3 про залучення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до провадження в якості потерпілих подана особою, якій не завдано моральної, фізичної або майнової шкоди і не стосується осіб, щодо яких встановлені права, передбачені ст. 55 КПК України. Крім цього, надав інформацію про те, що 05 травня 2021 року Кримінальне провадження скеровано для визначенні підслідності до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора.

5.Оцінивши обставини, що викладені в скарзі та доданих до неї матеріалах, поясненнях особи, яка звернулася зі скаргою та детектива, слідчий суддя приходить до таких висновків.

5.1.В ході судового розгляду встановлено, що 13 травня 2021 року до детектива НАБ України надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про визнання потерпілими у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та надання матеріалів на ознайомлення.

5.2.За результатами розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 виніс постанову про відмову у залученні потерпілими ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у Кримінальному провадженні. У постанові вказано, зокрема, таке:

«Водночас в ході досудового розслідування встановлено, що Слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000023 від 21.03.2018 року до якого приєднано кримінальне провадження № 0000233 від 15.05.2020, в рамках якого повідомлено про підозру реєстратору центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Мукачівської міської ради ОСОБА_7 у вчиненні злочинів передбачених ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 258 КК України. Окрім цього, в рамках проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження накладено арешт на земельну ділянку та об`єкт нерухомості, який на ній знаходиться, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . З огляду на викладене вище, вбачається, що в рамках кримінального провадження № 000160 від 23 березня 2021 року розслідуються обставини по яким Слідчим управлінням ГУНП в Закарпатській області в рамках кримінального провадження № 000023 від 21 березня 2018 року прийняті процесуальні рішення, які мають юридичне значення і спрямовані на встановлення істини у кримінальному провадженні та впливають на об`єктивне, повне та неупереджене досудове розслідування та подальший судовий розгляд, а також забезпечують належну правову процедуру.
…
Твердження адвоката ОСОБА_3 про завдання громадянам ОСОБА_4 , ОСОБА_5 матеріальної шкоди, не перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з можливим вчиненням кримінального правопорушення, досудове розслідування якого здійснюється у кримінальному провадженні № 000160.»
5.3.Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, дати їм належну оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень (ст. 9 КПК України). Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України (ч. 1 ст. 24 КПК України). На досудовому провадженні особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою може оскаржити рішення слідчого про відмову у визнанні потерпілим (п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України).

5.4.У розділі 4 Листа ВССУ від 12 січня 2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначено: «…ч. 5 ст. 55 КПК встановлено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді. Отже, саме правильність застосування слідчим або прокурором цієї норми є предметом перевірки слідчим суддею під час розгляду аналізованої категорії скарг. Процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди.».
5.5.Слід зазначити, що в основі набуття фізичною чи юридичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактичної (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальної (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого).

5.6.Поняття видів шкоди, що можуть бути завдані потерпілому, визначається з урахуванням положень цивільного і кримінального права. При визначенні шкоди як підстави для визнання особи потерпілим необхідно виходити із того, що шкода має бути безпосередньо спричинена особі кримінальним правопорушенням. Тобто, на момент визнання особи потерпілим необхідно виходити із презумпції заподіяння шкоди кримінальним правопорушенням, враховуючи достатні дані про такий факт.

5.7.Кримінальне провадження ініційоване за фактом можливих протиправних дій державного реєстратора центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області у співучасті з нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, які в період 2018-2021 років, зловживаючи своїм службовим становищем, умисно, з метою одержання для самих себе особисто та для ОСОБА_8 неправомірної вигоди, шляхом несанкціонованих змін та знищення інформації в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про наявність заборон на відчуження нерухомого майна, подальшої незаконної та безпідставної реєстрації на ОСОБА_8 права власності на будівельний комплекс у складі будівель СТО, автомийки, магазину, земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Діями цих осіб, за версією адвоката ОСОБА_3 завдано законним правам та інтересам власників цієї нерухомості тяжких наслідків у вигляді матеріальної шкоди на загальну суму 16 мільйонів 400 тисяч гривень. Крім цього, адвокат стверджує, що керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_9 в 2021 році, перебуваючи у м. Ужгород Закарпатської області, можливо, зловживаючи своїм службовим становищем, ймовірно умисно, з метою одержання для самого себе особисто та для ОСОБА_8 неправомірної вигоди, шляхом створення перешкод в накладенні арешту, вилученні та передачі законним власникам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 прав на вищезазначений будівельний комплекс, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України. При визначенні розміру імовірно заподіяної шкоди адвокат ОСОБА_3 виходить із ринкової вартості нерухомого майна, встановленого висновком судово-будівельної експертизи, виконаної судовим експертом ОСОБА_10 .

6.Слідчий суддя враховує, що твердження адвоката ОСОБА_3 щодо того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заподіяна матеріальна шкода не є очевидно необґрунтованими. Доводи детектива НАБ України ОСОБА_6 про те, що в ході іншого кримінального провадження повідомлено про підозру особам, про яких йдеться мова у заяві адвоката ОСОБА_3 , а тому діяння, які підлягають оцінці у Кримінальному провадженні не можна вважати такими, що заподіяли шкоду ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є непереконливими, тому не можуть бути покладені в основу постанови про відмову у залученні потерпілими.

7.Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора. Слідчий суддя не може зобов`язати детектива НАБ України залучити ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у якості потерпілих в кримінальному провадженні. На підставі викладеного, слідчий суддя робить висновок, що скаргу адвоката ОСОБА_3 слід задовольнити частково.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 55, 110, 303, 305-307, 372 КПК України слідчий суддя постановив:

1.Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 14 травня 2021 року у кримінальному провадженні № 000160, задовольнити частково.
2.Скасувати постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 14 травня 2021 року про відмову у залученні потерпілими у кримінальному провадженні № 000160.
3.В іншій частині вимог скарги відмовити.
4.Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1