Справа № 676/2313/17
Номер провадження 1-кс/676/1108/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2020 року м.Кам`янець-Подільський
Слідчий суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області скаргу ОСОБА_3 на рішення слідчого про відмову у визнанні потерпілим,
Розгляд скарги було призначено до розгляду на 16 та 28 вересня 2020 року. Про час та місце розгляду скарги ОСОБА_3 щоразу завчасно та належним чином повідомлявся у порядку, передбаченому ст.135 КПК України. Проте, жодного разу на розгляд скарги в судове засідання не з`явився, про причини неявки слідчому судді не повідомляв, заяв про підтримання скарги та розгляд справи за його відсутності або відкладення судового засідання слідчому судді жодного разу не подав.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, скаржник належним чином повідомлялася про розгляд поданої ним скарги, однак не з`явився у судові засідання, про причини неявки не повідомив слідчого суддю, клопотання або заяви не надходили.
Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.
Слідчим суддею були вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала скаргу, про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Аналіз викладених вище обставин неявки в судове засідання скаржника, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої слідчому судді скарги.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Виходячи з наведеного вище, оскільки, особа яка подала скаргу, належним чином неодноразово була повідомлена про час та місце розгляду скарги, однак в судове засідання жодного разу не з`явилась, із врахуванням вимог ст.28 КПК України щодо прийняття процесуального рішення в розумні строки, а також встановленого законодавцем у ч.2 ст.306 КПК України обмеженого процесуального строку розгляду скарги на бездіяльність слідчого не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для розгляду скаргу у відсутності ОСОБА_3 .
Слідчий, рішення якого оскаржується, в судове засідання також не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неприбуття слідчого суддю не повідомив, а тому скарга у відповідності до вимог ч.3 ст.306 КПК України розглянута у його відсутності.
Так, відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобовязані діяти лише в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Інститут судового контролю за слідчими органами передбачає, що слідчий суддя діє лише на стадії досудового слідства. Відповідно до п.18 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя, що здійснює судовий контроль у кримінальному провадженні.
Згідно з приписами частини першої ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею місцевого суду.
А відповідно до вимог частини другої статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:
1) скасування рішення слідчого чи прокурора;
1-1) скасування повідомлення про підозру;
2) зобов`язання припинити дію;
3) зобов`язання вчинити певну дію;
4) відмову у задоволенні скарги.
А тому, враховуючи зазначені вище підстави, в задоволенні скарги необхідно відмовити.
На підставі викладеного і керуючись п.18 ст.3, ст. ст. 303-307, 370-372 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Копію ухвали надіслати особі, яка подала скаргу, та слідчому, рішення якого оскаржувалося.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.
Слідчий суддя Кам`янець-Подільського
міськрайонного суду ОСОБА_1