Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2268/20
номер провадження 1-кс/695/336/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 вересня 2020 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на постанову заступника начальника СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 13.05.2020,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на постанову заступника начальника СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 13.05.2020.

Одночасно, адвокат ОСОБА_5 просить слідчого суддю поновити процесуальний строк звернення до суду із даною скаргою, так як отримав оскаржувану постанову нерекомендованим листом 11.09.2020.

Вивчивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя вважає за доцільне повернути зазначену скаргу за наступними підставами.

Частина 1 статті 304 КПК України передбачає, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії, а за ч. 2 ст. 304 вказаного Кодексу, слідчий суддя повертає скаргу, яка надійшла йому на розгляд, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї ж статті, і скаржник не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Отже, за наведеними положеннями кримінального процесуального закону, у контексті ч. 2 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України, обов`язок доведення дотримання строків, встановлених ч. 1 ст. 304 цього Кодексу, покладається саме на особу, яка звертається зі скаргою до суду.

Скаржник вказує, що лист з оскаржуваною постановою від Золотоніської місцевої прокуратури знайшов у поштовій скриньці за місцем свого проживання 11.09.2020, хоча супровідний лист з яким направлялася оскаржувана постанова датований 21.08.2020 № 32-1475-20.

Скаргу на постанову заступника начальника СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 13.05.2020 до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області було подано 21.09.2020.
Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на постанову про закриття кримінального провадження, була подана до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області після закінчення десятиденного строку оскарження, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України.
Пропуск встановленого КПК України строку на рішення слідчого не заперечується адвокатом ОСОБА_3 . З огляду на цю обставину, він у прохальній частині скарги порушив перед слідчим суддею питання про поновлення строку на подачу скарги, який був пропущений з поважних причин. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску строку на подачу скарги, і як наслідок, підставу для поновлення такого строку, адвокат у змісті скарги посилався на ту обставину, що лист з оскаржуваною постановою він знайшов у поштовій скриньці за місцем проживання 11.09.2020.
Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.
Відповідно до позиції Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 26.08.2020 у справі № 760/18778/18, провадження № 51-421 км 20, «Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені скаржником». З огляду на зазначене, слідчий суддя робить висновок, що поновити строк на оскарження можливо лише у тому випадку, коли заявник (скаржник) навів достатні підстави (переконливі аргументи) поважності причин пропуску такого строку, а також підтвердив їх.
Як було попередньо встановлено обставиною, з якою адвокат пов`язує поважність причин пропуску строку звернення до суду зі скаргою, є те, що адвокат ОСОБА_3 лише 11.09.2020 засобами поштового зв`язку отримав лист Золотоніської місцевої прокуратури за вих № 32-1475-20 від 21.08.2020, яким було направлено оскаржувану постанову. Матеріали скарги не містять жодного підтвердження того, що лист дійсно був отриманий ОСОБА_3 11.09.2020.
Крім того, оскаржувана постанова винесена заступником начальника СВ Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області 24.06.2020. Потерпілий ОСОБА_2 не цікавився станом досудового розслідування кримінального провадження.
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, практика Європейського суду з прав людини орієнтує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Згідно прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях ЄСПЛ, постановлених за результатами розгляду справ «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

За таких обставин слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення адвокату ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено, що якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого для оскарження, і слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення - повертається особі, яка її подала.
Згідно з частинами 3, 7 ст. 304 КПК України, копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами, а їх повернення не позбавляє особу права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст.,ст.303-309, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

У поновленні строку на оскарження постанови заступника начальника СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 13.05.2020 - відмовити.

Скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на постанову заступника начальника СВ Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 13.05.2020 повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1