УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: слідчого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

за участю захисника ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення слідчого про підозру,-

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернулась до суду зі скаргою, в якій зазначено, що 17.08.2020 року слідчим СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області у кримінальному провадженні № 0002835 від 22.06.20202 року повідомлено ОСОБА_6 про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

Зазначеному повідомленню також передувало повідомлення про підозру від 30.07.2020 року за ч.2 ст. 125 КК України.

На думку сторони захисту у повідомленні про підозру ОСОБА_5 від 17.08.2020 року відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи.

З посиланням на положення ст.ст. 84-86 КК України, які наводять визначення доказів, ознаки їх належності та допустимості, сторона звертає увагу на відсутності всебічності та повноти дослідження обставин кримінального провадження.

Так, фактичні обставини справи слідчий викладає з показань потерпілого та свідка ОСОБА_7 , який знаходився поряд з потерпілим, є представником з потерпілим однієї ж самої політичної партії.

Зі змісту протоколу огляду предмету від 23.06.2020 року слідує, що ОСОБА_5 , не завдаючи ударів, потягнувся правою рукою до спеціального засобу ураження (газового балончику), який ОСОБА_8 тримав у витягнутій руці, направленій в обличчя ОСОБА_5 . Після чого ОСОБА_8 застосував небезпечний газ і лише після цих дій ОСОБА_8 . ОСОБА_5 наніс удар лівою рукою в обличчя нападаючому.

Наведені висновки узгоджуються з хронологією подій, які виклав ОСОБА_5 23.06.2020 року під час допиту як свідка, дотримується на даний час.

Показання потерпілого ОСОБА_8 про застосування газового балончику після нанесення удару ОСОБА_5 , за твердженням сторони захисту, є неспроможними.

Слідчою групою, яка проводила огляд місця події, газовий балончик виявлено не було.

Адвокат звертає увагу, що будучи додатково допитаним 05.07.2020 року (у неділю) потерпілий повідомив, що у нього виявлено тілесні ушкодження у вигляді перелому носу та орбіти ока, хоча наведені тілесні ушкодження не відображені в матеріалах первинної судово-медичної експертизи, а також у повідомленні про підозру від 25.06.2020 року.

При цьому, висновок експерта про тривалий розлад здоров`я не узгоджується з відомостями про період перебування потерпілого у лікарні з 22.06.2020 року по 02.07.2020 року.

Заперечуючи обґрунтованість підозри заявник просить скасувати повідомлення слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 від 17.08.2020 року про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002835 від 22.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України; скасувати повідомлення слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 від 25.06.2020 року, повідомлене 30.07.2020 року, про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002835 від 22.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України; зобов`язати слідчого вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей про повідомлення про підозру за відповідними датами.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримала викладені у скарзі доводи. Зауважила, що ОСОБА_5 діяв виключно в межах самооборони від нападу з боку ОСОБА_8 . Вказане підтверджується записом відеокамер, розташованих у приміщенні, де відбулись події. З даного приводу в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстроване кримінальне провадження за ст. 296 КК України.

Захисник також зазначила, що висновок експерта за результатами повторного обстеження ОСОБА_8 не може вважатись вмотивованим, оскільки суперечить первинним відомостям про характер ушкоджень. За таких обставин, підозра у вчиненні кримінального правопорушення, заснована лише на показаннях потерпілого, не може вважатись обґрунтованою та підляже скасуванню.

Прокурор в судовому засіданні заперечував з приводу задоволення скарги. Зазначив, що повідомлення про підозру ґрунтувались на сукупності доказів, зокрема протоколі огляду предмету з дослідженням запису камер відеоспостереження, протоколі допиту потерпілого, свідка, висновках експертиз.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

В Житомирському ВП ГУНП в Житомирській області на досудовому розслідуванні перебували матеріали кримінального провадження № 0002835 від 22.06.2020 року; на час розгляду скарги матеріали досудового розслідування відкрито іншій стороні.

В межах кримінального провадження слідчим СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 25.06.2020 року складено повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

В подальшому, 17.08.2020 року, слідчим складено повідомлення ОСОБА_5 про зміну підозри; особі повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

Відповідно до ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: … наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу.

Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно зі ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного;підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Положеннями ст. 279 КПК України визначено випадки для повідомлення про нову підозру або зміни раніше повідомленої підозри.
У відповідності до ч.2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
На думку слідчого судді, складені за погодженням із прокурором повідомлення про підозру, а також повідомлення про зміну підозри відповідали критеріям повноти та всебічності дослідження обставин на відповідних етапах досудового розслідування, виявляли обґрунтованість підозри на рівні наявності фактів чи відомостей для відповідних висновків.
Такі факти, зокрема, підтверджувались змістом протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 від 22.06.2020 року, який повідомив про обставини виникнення конфлікту з незнайомою особою та нанесення останнім ударів руками та ногам; змістом протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 22.06.2020 року, який перебував на місці подій під час конфлікту та повідомив про його обставини; висновком експерта № 1215 від 23.06.2020 року, згідно якого у ОСОБА_8 виявлено черепно-мозкову травму у вигляді забійних ран, синців на обличчі та струс головного мозку, яка відноситься до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я, садна на обох нижніх кінцівках, які відносяться до легких тілесних ушкоджень; змістом протоколу огляду предметів від 23.06.2020 року з дослідженням диску DVD-R з відеозаписом; висновком експерта від 13.08.2020 року № 1600.
З приводу зауважень захисника про необхідність оцінки відомостей, викладених у протоколі огляду предмету від 23.06.2020 року, саме на підтвердження первісного застосування газового балончику ОСОБА_10 , а також щодо невмотивованості висновку експерта за наслідком проведення додаткової судово-медичної експертизи про наявність ушкоджень з тривалим розладом здоров`я, слідчий суддя зазначає.
Відповідно до ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
За положеннями ч.1 ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
З системного аналізу наведених норм слід дійти висновку, що оцінка доказів здійснюється слідчим суддею в обсязі, достатньому та необхідному для забезпеченням судового контролю у кримінальному провадженні та, зокрема, при розгляді скарг на повідомлення про підозру. В такому разі завданням судового контролю, крім іншого, є отримання висновку про підтвердження або спростування обґрунтованості підозри.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Оскільки детальна оцінка кожного з наявних доказів не відповідає завданням судового контролю, а отримана інформація про події у системній оцінці її складових за окремими відомостями вказують про можливість вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, про що слідчим складено підозру з дотриманням вимог ст. 277 КПК України, скарга в частині скасування відповідних повідомлень, а також в частині зобов`язання виключення відомостей про підозру з ЄРДР як пов`язаних вимог, до задоволення не підлягає.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 на повідомлення слідчого про підозру.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення ухвали.

Оголошення повного тексту ухвали відбудеться 17.11.2020 року о 14 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1