Справа № 202/6499/20
Провадження № 1-кс/202/7700/2020
УХВАЛА

29 жовтня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровська області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, маючого загальну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001175 від 05.10.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно з матеріалами клопотання, 02.10.2020 року, приблизно о 18 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 , знаходився за адресою: м. Дніпро, вул. М. Міхновського 13, де побачив раніше незнайому ОСОБА_7 , 1980 року народження, яка в цей момент йшла по вулиці, та у якої в руці знаходився мобільний телефон «Huawei Y-6».

Побачивши вказане чуже майно, а саме мобільний телефон «Huawei Y-6» у руці ОСОБА_7 , у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж).

Перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, з метою викрадення чужого майна, розуміючи, що його дії є очевидними для ОСОБА_7 та інших оточуючих, передбачаючи спричинення майнової шкоди та бажаючи її настання, з метою власного збагачення, підійшов до раніше незнайомої ОСОБА_7 ззаду та шляхом ривку, вихопив з рук ОСОБА_7 телефон «Huawei Y-6» вартістю 2778,30 гривень.

Після чого, ОСОБА_5 , з викраденим чужим майном, з місця вчинення злочину зник, отримавши при цьому реальну можливість розпоряджатися ним на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_7 майнову шкоду на вказану суму.

Крім того, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 05.10.2020 року, приблизно о 12 годині 00 хвилин, знаходячись на дитячому майданчику, що між будинками № 7 та № 13 за адресою: м. Дніпро, вул. М. Міхновського, побачив раніше незнайому ОСОБА_8 , 1960 року народження, яка в цей момент перебувала на дитячому майданчику, доглядаючи за дітьми, та у якої в руці знаходився мобільний телефон «GooglePixel 3».

Побачивши вказане чуже майно у руці ОСОБА_8 , а саме мобільний телефон «GooglePixel 3», у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення вищезазначеного чужого майна (грабіж), вчиненого повторно.

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у зазначений час, діючи умисно, вчиняючи злочин повторно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, з метою викрадення чужого майна, розуміючи, що його дії є очевидними для ОСОБА_8 та інших оточуючих, передбачаючи спричинення майнової шкоди та бажаючи її настання, з метою власного збагачення, підійшов до раніше незнайомої ОСОБА_8 ззаду та, шляхом ривку, вихопив з рук останньої мобільний телефон «GooglePixel 3», вартістю 11710,65 гривень.

Після чого ОСОБА_5 , з викраденим чужим майном, з місця вчинення злочину зник, отримавши при цьому реальну можливість розпоряджатися ним на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_8 майнову шкоду на вказану суму.

За сукупністю скоєного, умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186 та ч. 2 ст. 186 КК України.

28 жовтня 2020 року о 14:25 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186 КК України.

29 жовтня 2020 року слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий в обґрунтування клопотання зазначив про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК, ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, а також, відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України, ОСОБА_5 може впливати на свідків та потерпілих, оскільки вина підозрюваного підтверджуються їхніми показами. Крім цього, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного доходу та офіційного місця працевлаштування, що може спонукати останнього вчиняти злочини проти власності.

Слідчий у своєму клопотанні звертає увагу слідчого судді на те, що запобіжні заходи не пов`язані із триманням під вартою не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню вказаних вище ризиків, у зв`язку із чим просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити, наголошуючи на наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини на думку прокурора виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Підозрюваний просив суд застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 20:00 год. до 07:00 год.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч. 2 ст. 186 КК України.

28 жовтня 2020 року о 14:25 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_5 кримінально протиправного діяння, яке полягає у відкритому викрадені чужого майна (грабіж), вчиненому повторно.

Також, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

За таких умов, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані правопорушення.

Вирішуючи питання про доведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

В ході судового розгляду встановлено, що є підстави вважати, що перебуваючи на свободі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років, тому підозрюваний знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочини, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Також підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні шляхом вмовляння або залякування, оскільки підозра у вчиненні вказаного кримінального правопорушення базується на їх показаннях. Окрім цього ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного доходу та офіційного місця працевлаштування.

Враховуючи викладене, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч. 2 ст. 186 КК України, обґрунтованість існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та встановлені під час судового розгляду обставини, дані про особу підозрюваного, а саме те, що він не має міцних соціальних зв`язків, не працевлаштований, слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч.3 ст.183 КПК України, відповідно до яких, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, відповідно до якої суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який вчинено із застосуванням насильства, чи який спричинив загибель людини.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про розмір застави вважає, що застава у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму (87 880 грн.) здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 3, 42, 176, 177, 181, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.186, ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 27 грудня 2020 року включно.

Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у кримінальному провадженні у розмірі 87 880 (вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) грн. 00 коп.

У випадку внесення підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановленої застави у розмірі 87 880 (вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) грн. 00 коп., вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою слідчого або суду, а також виконувати обов`язки на строк до двох місяців:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Визначити строк дії ухвали до 27 грудня 2020 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1