печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

представника третьої особи, щодо майна якої вирішується арешт ТОВ ТД «Агроімпорт ЛТД»» адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури м. Києва радника юстиції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження внесеного 02.12.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000672 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
10.07.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури м. Києва радника юстиції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження внесеного 02.12.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000672 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, а саме: накласти арешт на тимчасово вилучене майно 08.07.2020, яке вилучене під час проведення огляду на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/23887/20-к від 10.06.2020 нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , що використовуються ТОВ «ТД Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 37165945) зразки мінеральних добрив, згідно протоколу огляду, а саме:
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника ПрАТ «Сєвєродонецьке об?єднання АЗОТ»;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво «Азотно-фосфорно содержащее NP+S20:20+9», країна виробник Греція;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво карбамід, маркування відсутнє
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника RUSTAVI AZOT, імпортер ТОВ «Белор Україна»
- з бегів (мішків) в яких міститься потрійний суперфосфат гранульований з назвою добрива TM Bel Fent, виробник JSC «Gomel camical plant» Belarus Gomel.
- з бегів (мішків) в яких міститься сульфат амонію кристалічний, країна виробник Бельгія.
Мотивуючи подане клопотання прокурор вказує, що службові особи ТОВ «Агроцентр Україна» (код ЄДР 41631387), ДП «Агроцентр Єврохім Україна» (код ЄДР 33102216), діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , перебуваючи на території міста Києва, у період 2017 року, під час здійснення господарських операцій із ввезення на територію України в митному режимі «імпорт» мінеральних добрив, на які поширюється рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 01.07.2014 про антидемпінгові заходи, з використанням первинних документів, які містять завідомо неправдиві відомості щодо класифікації номенклатури товарно-матеріальних цінностей, згідно УКТЗЕД, умисно ухилилися від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), а саме антидемпінгового мита, що є спеціальним видом мита та входить до системи оподаткування України, на суму понад 7,5 млн. грн., що призвело до фактичного ненадходження до Державного бюджету України коштів в особливо великих розмірах.
В подальшому, службові особи ТОВ «Агрохімтехнолоджі» (код ЄДР 41896055) здійснили придбання корпоративних прав на 100% статутного капіталу ТОВ «Агроцентр Україна» (код ЄДР 41631387), ДП «Агроцентр Єврохім Україна» (код ЄДР 33102216) через пов`язані підприємства ТОВ «Лартін» (код ЄДР 41849026), ТОВ «Ліхтен Груп» (код ЄДР 41772399), ТОВ «Більбао Сіті» (код ЄДР 41772163), ТОВ «Лейкін Трейд» (код ЄДР 41915528), ТОВ «Віаско» (код ЄДР 41961459), ТОВ «Кальвінтон» (код ЄДР 42389783), ТОВ «Йограйтен» (код ЄДР 42389778), що супроводжувалося перерахуванням коштів в адресу АТ МІНЕРАЛЬНО-ХІМІЧНА КОМПАНІЯ ЄВРОХІМ (Російська Федерація) та його бенефіціарного власника, щодо яких введено спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) рішенням Ради безпеки і оборони України від 14.05.2018.
Крім того, ввезення на територію України в режимі «імпорт» мінеральних добрив, на які поширюється рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 01.07.2014 про антидемпінгові заходи, з використанням первинних документів, що містять завідомо неправдиві відомості щодо класифікації номенклатури товарно-матеріальних цінностей, згідно УКТЗЕД, для уникнення сплати антидемпінгового мита, здійснювалося ТОВ «Агротрейд Україна ЛТД» (код ЄДР 37817758), ТОВ «Агротрейд НД» (код ЄДР 33526187), ТОВ «Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 35917124), ТОВ «ТД Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 37165945), ТОВ «УАПГ» (код ЄДР 35429229), ТОВ «Агрохімресурс» (код ЄДР 32399340), ТОВ «Агропартнер» (код ЄДР 31818929), ТОВ «Одеса Агрохім» (код ЄДР 33721051), ТОВ «Белор Україна» (код ЄДР 41824279) за участю ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , що є засновниками та бенефіціарними власниками зазначених юридичних осіб.
01.07.2014 Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі, на виконання вимог Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» прийнято рішення № АД-315/2014/4421-06 про встановлення антидемпінгового мита на постачання з Російської Федерації добрив мінеральних або хімічних азотних: нітрату амонію (аміачної селітри), що класифікується згідно з УКТЗЕД за кодом .
Згідно довідки спеціаліста з проведення економічного дослідження, сума втрат бюджету у вигляді несплаченого податку, а саме антидемпінгового мита з товарів ввезених на територію України юридичними особами ТОВ «Агроцентр Україна» (код ЄДР 41631387), ДП «Агроцентр Єврохім Україна» (код ЄДР 33102216) складає понад 7,5 млн. грн. Всього службовими особами суб`єктів господарської діяльності, серед яких ТОВ «Агротрейд Україна ЛТД» (код ЄДР 37817758), ТОВ «Агротрейд НД» (код ЄДР 33526187) ТОВ «УАПГ» (код ЄДР 35429229) несплачено антидемпіногового мита на суму 787 674 703 грн.
08.07.2020 під час проведення огляду на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/23887/20-к від 10.06.2020 нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , що використовуються ТОВ «ТД Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 37165945) виявлено та вилучено (відібрано) з ємностей мінеральні добрива, а саме:
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника ПрАТ «Сєвєродонецьке об?єднання АЗОТ»;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво «Азотно-фосфорно содержащее NP+S20:20+9», країна виробник Греція;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво карбамід, маркування відсутнє
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника RUSTAVI AZOT, імпортер ТОВ «Белор Україна»
- з бегів (мішків) в яких міститься потрійний суперфосфат гранульований з назвою добрива TM Bel Fent, виробник JSC «Gomel camical plant» Belarus Gomel.
- з бегів (мішків) в яких міститься сульфат амонію кристалічний, країна виробник Бельгія.
Вказані мінеральні добрива вилучені з метою подальшого проведення хімічної та товарознавчої експертизи.
Відповідно до ст.ст.98,110 КПК України вилучені під час огляду мінеральні добрива 09.07.2020 визнано речовими доказами.
Прокурор вказав, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98, п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та є речовими доказами, а відтак наявна необхідність у його арешті з метою забезпечення збереження.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, здійснювалась фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів.
У судовому засідання прокурор вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити, вказав, що вилучене майно визнано речовим доказом, а тому з метою подальшої перевірки його значення для кримінального провадження існує необхідність у накладенні арешту на майно.
Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується арешт ТОВ ТД «Агроімпорт ЛТД» адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо вимог клопотання, вказуючи на безпідставність, а відтак у задоволенні клопотання просив відмовити. Одночасно вказав, що зразки для експертизи, які були вилучені під час проведення огляду були вилучені з порушенням.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема частиною 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Дана стаття Конституції України визначає, що конфіскація майна може бути заснована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.
Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Судовим розглядом встановлено, що Прокуратурою м. Києва здійснюється нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні внесеному 02.12.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000672 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.
08.07.2020 під час проведення огляду на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/23887/20-к від 10.06.2020 нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , що використовуються ТОВ «ТД Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 37165945) виявлено та вилучено (відібрано) з ємностей мінеральні добрива, а саме:
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника ПрАТ «Сєвєродонецьке об?єднання АЗОТ»;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво «Азотно-фосфорно содержащее NP+S20:20+9», країна виробник Греція;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво карбамід, маркування відсутнє
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника RUSTAVI AZOT, імпортер ТОВ «Белор Україна»
- з бегів (мішків) в яких міститься потрійний суперфосфат гранульований з назвою добрива TM Bel Fent, виробник JSC «Gomel camical plant» Belarus Gomel.
- з бегів (мішків) в яких міститься сульфат амонію кристалічний, країна виробник Бельгія.
Вказані мінеральні добрива вилучені з метою подальшого проведення хімічної та товарознавчої експертизи.
Відповідно до ст.ст.98,110 КПК України вилучені під час огляду мінеральні добрива 09.07.2020 визнано речовими доказами.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Судовим розглядом встановлено, що обшук, під час якого було вилучено майно та на арешті якого на даний час наполягає сторона обвинувачення, був проведений 08.07.2020, а з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна прокурор звернувся до суду 10.07.2020, що свідчить про дотримання вимог абзацу 2 ч. 5 ст. 171 КПК України.
Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 частини другої цієї статті у випадку, передбаченому пунктом 1, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні.
Що стосується посилання адвоката, що зразки для експертизи, які були вилучені під час проведення огляду були вилучені з порушенням, то слідчий суддя відноситься критично, оскільки аргументованого пояснення вказаного стороною не надано, як і доказів, які б про це свідчили. Наряду з вказаним, слід прийняти до уваги той факт, що слідчий суддя не уповноважений на вирішення питання щодо надання оцінки тому, як чинои зразки для експертизи відібрані.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому слідчий суддя вважає за доцільне, для ефективного розслідування з метою збереження речових доказів накласти арешт на вказане майнор.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 98, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 08.07.2020, під час проведення огляду на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/23887/20-к від 10.06.2020 нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , що використовуються ТОВ «ТД Агроімпорт ЛТД» (код ЄДР 37165945) зразки мінеральних добрив, згідно протоколу огляду, а саме:
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника ПрАТ «Сєвєродонецьке об?єднання АЗОТ»;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво «Азотно-фосфорно содержащее NP+S20:20+9», країна виробник Греція;
- з бегів (мішків) в яких міститься добриво карбамід, маркування відсутнє;
- з бегів (мішків) в яких міститься амонію нітрат (селітра аміачна) з маркуванням виробника RUSTAVI AZOT, імпортер ТОВ «Белор Україна»;
- з бегів (мішків) в яких міститься потрійний суперфосфат гранульований з назвою добрива TM Bel Fent, виробник JSC «Gomel camical plant» Belarus Gomel;
- з бегів (мішків) в яких міститься сульфат амонію кристалічний, країна виробник Бельгія.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту/відмову у ньому може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1