Справа: № 148/1555/20
Провадження №1-кс/148/445/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року м. Тульчин

Слідчий суддя Тульчинського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання дізнавача - старшого інспектора сектору дізнання Тульчинського ВП НВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

ВСТАНОВИВ:
До Тульчинського ВП НВП ГУНП у Вінницькій області 17.09.2020 надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого, за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 17.09.2020 біля 12:00 год. невідома особа, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку належного заявнику велосипеда ММВЗ «Аист», зеленого кольору, який знаходився біля магазину «Магазин і ще», що розташований, за адресою: вул. Миколи Леонтовича, 96, м. Тульчин Вінницька область.
До ЄРДР внесено відомості за № 0000054 від 17.09.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
В ході проведення досудового розслідування під час проведення оперативно-розшукових заходів та слідчих (розшукових) дій встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий, за адресою: АДРЕСА_2 .
Згодом, 17.09.2020 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції велосипед ММВЗ «Аист», зеленого кольору, та пластмасовий ящик чорного кольору.
Постановою від 17.09.2020, вилучені велосипед і ящик визнано речовими доказами.
На думку дізнавача на зазначені у предмети поширюється правовий режим тимчасово вилученого майна, у зв`язку з чим, з метою встановлення обставин вчинення проступку, на нього слід накласти арешт.
Дізнавач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, заявлені вимоги просив задовольнити у повному обсязі.
Власник майна у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення вимог слідчого не заперечує.
Неявка сторін кримінального провадження у судове засідання, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду даного клопотання.
В зв`язку з чим, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Таким чином, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

На підставі частини 2 цієї ж статті, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстав вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

На підставі ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на вищенаведене слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити зокрема застосувавши заходи забезпечення кримінального провадження у виді арешту на велосипед ММВЗ «Аист», зеленого кольору та пластмасовий ящик чорного кольору, оскільки вони є доказами, які необхідні для встановлення істини у кримінальному провадженні і проведення належного досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт у вигляді заборони відчуження на велосипед ММВЗ «Аист», зеленого кольору та пластмасовий ящик чорного кольору, вилучені 17.09.2020 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий, за адресою: АДРЕСА_2 , та власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий, за адресою: АДРЕСА_1 .
Вилучене майно передати на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 .
Визначити строк дії ухвали щодо зберігання вказаного майна до вирішення питання в порядку визначеному КПК України.
Виконання ухвали доручити дізнавачу - старшому інспектору сектору дізнання Тульчинського ВП НВП ГУНП у Вінницькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 .
Роз`яснити, що власник майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту.
Ухвала слідчого судді щодо накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Тульчинського районного суду

Вінницької області ОСОБА_1