печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням представника ТОВ «Агро Транс НК» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.05.2019 року у справі №757/17949/19-к,-

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді надійшло клопотання представника ТОВ «Агро Транс НК» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0004299, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03 травня 2019 року у справі № №757/17949/19-к на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), ТОВ «Агро Транс НК» (код 39487772), на які вказаний платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Заборонено використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали. Доручено виконання ухвали Державній фіскальній службі України (код 39292197), адреса: м. Київ Львівська площа,8):

В обґрунтування доводів клопотання, особа, яка звернулась з клопотанням зазначає, що майно, на яке накладено арешт в даному кримінальному провадженні не є ні засобом, ні предметом, ні знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не набуте у наслідок такого вчинення, не набуте злочинним шляхом, належить юридичній особі, щодо якої не здійснюється кримінальне провадження, а відтак вважає, що арешт накладено безпідставно та просить його скасувати. Крім цього, як на підставу скасування арешту майна посилається на те, що сума ліміту ПДВ не є майном підприємства.

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки кошти на рахунках товариства не підпадають під ознаки визначені ст. 98 КПК України, а накладення арешту на рахунки товариства негативно впливає на його господарську діяльність.

У судове засідання представник заявника не з`явився. Адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити у повному обсязі та розгляд клопотання провести у його відсутність.

Прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, до канцелярії суду подав клопотання про повернення клопотання про скасування арешту майна особі, яка звернулась із клопотанням - адвокату ОСОБА_3 , зазначивши, що постановою процесуального керівника - заступника Генерального прокурора ОСОБА_5 від 23.06.2020 року досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004299, передано до слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області. У зв`язку із викладеним вказане клопотання не підсудне Печерському районному суду м. Києва.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 32 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, приходжу до висновку про те, що дане клопотання не підлягає розгляду в Печерському районному суді м. Києва, так як орган досудового розслідування - слідче управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області, знаходиться за межами територіальної юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.

Отже, враховуючи, що слідче управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області, знаходиться за межами юрисдикції суду, до якого подано дане клопотання, воно не підлягає розгляду у Печерському районному суді м. Києва, а тому з урахуванням положень ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 174 КПК України, у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 174 КПК України,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання представника ТОВ «Агро Транс НК» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.05.2019 року у справі №757/17949/19-к - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1