Справа № 175/3883/19
Провадження № 1-кп/175/184/19
Ухвала

Іменем України

16 листопада 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

а також потерпілих ОСОБА_6 і ОСОБА_7 ,

їх представника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001072 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Личково Магдалинівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви за клопотанням прокурора про ознайомлення з матеріалами судового провадження, остання заявила письмове клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_9 під вартою на 60 днів, яке, з посиланням на п.b ч.1 Європейської Конвенції з прав людини та практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що тяжкість інкримінованого злочину проти життя людини та тяжкість покарання не дозволяють застосувати до обвинуваченого альтернативні види запобіжних заходів.

Представник потерпілих і потерпілі підтримали клопотання прокурора.

Захисник у режимі відеоконференції просив змінити його підзахисному запобіжний захід на домашній арешт, оскільки ОСОБА_10 понад розумні строки тримається під вартою, тоді як запропонований ним вид застосування заходів забезпечення кримінального провадження зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, при тому, що він не має наміру ухилятися від суду.

Обвинувачений підтримав позицію захисника та вказав, що дійсно не визнає своєї вини, однак не збирається ухилятися від суду.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 цього Кодексу передбачено, що при вирішенні питання про…

продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що при вирішенні питання дії запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені судом за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого. Крім того, таке судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Під час судового провадження ОСОБА_11 неодноразово продовжувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 20 листопада 2020 року.
Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що не відпав і продовжує існувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, зазначений у попередній ухвалі та клопотанні прокурора, суд приходить до висновку про необхідність продовження цього запобіжного заходу ще на 60 днів.
При прийнятті такого рішення, суд враховує обставини висунутого обвинувачення і суворість покарання, що загрожує ОСОБА_11 у разі доведеності його вини за вчинення інкримінованого умисного тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, а тому, не визнаючи вини, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Питання належності та достатності доказів для висновку про винуватість ОСОБА_9 , не є предметом при розгляді клопотання дії запобіжного заходу, а тому судом не приймаються до уваги доводи захисника щодо недоведеності вини його підзахисного.

З огляду на наведені обставини, запропонований захисником альтернативний запобіжний захід, на думку суду, не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не буде сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

У зв`язку з цим клопотання прокурора є обґрунтованим, а клопотання захисника не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 02 грудня 2020 року. Резервними днями судових засідань визначити 07 грудня 2020 року о 14.00 годині та 14 грудня 2020 року о 15.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 14 січня 2021 року.
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1