У Х В А Л А
с у д о в о г о з а с і д а н н я

27.08.2020 р. головуючий суддя Городоцького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , зі складу колегії суддів в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3
з участю секретаря ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області кримінальне провадження відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Каланчак, Каланчацького району Херсонської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, із середньою спеціальною освітою, військовослужбовця, раніше не судимого,-
за ч. 1 ст. 115 КК України, -
в с т а н о в и л а:

У провадженні Городоцького районного суду Львівської області на розгляді перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою колегії суддів Городоцького районного суду Львівської області від 11.02.2019 р. обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який ухвалою, зокрема, від 10.07.2020 р. продовжено до 04.09.2020 р. включно.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою на 60 днів, яке мотивує тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення, тим, що обраний ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, закінчується 04.09.2020 р., судовий розгляд до закінчення строку тримання обвинуваченого під вартою завершити не представляється можливим, ризики, встановлені при обранні запобіжного заходу під час судового провадження не зменшились та не перестали існувати. Зокрема, вказав, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до особливо тяжкого, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, є військовослужбовцем, одружений, має стійкі соціальні зв`язки із військовослужбовцями в/ч НОМЕР_1 , в яких може за потреби проживати, тобто має можливість постійно змінювати своє місцезнаходження та переховуватись від суду, усі свідки у кримінальному провадженні являються чи являлись військовослужбовцями вказаної військової частини, в тому числі, ще не допитані, крім того, може іншим чином перешкоджати судовому розгляду кримінального провадження, в тому числі, шляхом впливу на потерпілого, свідків, підозра є обгрунтованою, тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не матиме жодного стримуючого ефекту та не забезпечить належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Вказане в сукупності свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам та застосуванню до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.
Захисник ОСОБА_7 клопотання прокурора заперечив, мотивуючи в основному тим, що таке клопотання необгрунтоване, не містить доказів на підтвердження ризиків, визначених ст. 177 КПК України, просить в задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити, вважає за доцільне змінити обвинуваченому запобіжний захід на більш м`який, та не пов`язаний із позбавленням волі.
Обвинувачений ОСОБА_6 висловився на підтримку позиції свого захисника, вказав, що не має наміру ухилятися від суду та впливати на свідків, є дисциплінованованим, раніше не притягався до кримінальної відповідальності, одружений, буде виконувати усі обов`язки, покладені на нього судом.
Заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, вивчивши клопотання прокурора, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд приходить наступного висновку.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року введено карантин на усій території України, дію якого було неодноразово продовжено.
Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року № 641 продовжено до 31.08.2020 року карантин, встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2».
23.04.2020 року набув чинності Закон України № 558-IX «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Відповідно до п.20-5 розділу 6 «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України, в редакції Закону України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України перебуває у провадженні колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , та суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . У зв`язку із хворобою судді ОСОБА_2 станом на 27.08.2020 р. продовжити судовий розгляд не виявляється можливим, а тому головуючим, відповідно до наведених положень вирішується виключно питання доцільності продовження застосування запобіжного заходу.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Ухвалою колегії суддів Городоцького районного суду Львівської області від 11.02.2019 р. обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який ухвалою, зокрема, від 10.07.2020 р. продовжено до 04.09.2020 р. включно.
Частиною 3 статті 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.
За положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити документи, інше.
Обов`язок доведення цих обставин лежить на прокуророві.
Прокурор у судовому засіданні та у письмовому клопотанні навів доводи, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали достатні підстави вважати, що обвинувачений може ухилятися від суду, перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі ОСОБА_6 та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Переконливих доказів того, що до обвинуваченого можна застосувати більш м`який запобіжний захід, з огляду на наведені ризики та стадію судового провадження в ході розгляду клопотання не здобуто.
З огляду на наведене, вирішуючи питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд оцінює також в сукупності всі обставини кримінального провадження, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, а також те, що останній є військовослужбовцем, має стійкі службові зв"язки із військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , які є свідками у даному кримінальному провадженні, допит яких ще не проведено, тому має можливість постійно змінювати своє місцезнаходження, має спеціальні знання щодо поводження зі зброєю, ознайомлений з методами переховування, може ухилятися від суду, впливати на свідків, крім того, розгляд кримінального провадження не закінчено, не допитано потерпілого, усіх свідків, ризик продовження обвинуваченим протиправної поведінки існує.
Суд бере до уваги, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вищенаведені обставини суд розцінює як такі, що доводять необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та дотримання належної процесуальної поведінки під час судового провадження, запобігання наявним ризикам, натомість, покликання обвинуваченого на те, що внаслідок перебування під вартою він втрачає професійні навички, інше, суд оцінює як такі, що не дають підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який.
Не вдаючись до детального аналізу оцінки дій винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, суд повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у суду реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає не лише особі підозрюваного, а й характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого він підозрюється, виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню його від суду.
Керуючись ст.ст. 142, 177, 369-372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Обвинуваченому ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 23.10.2020 року включно.
Продовжити перерву у судовому розгляді кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до 11 год. 00 хв. 19.10.2020 року.
Копію ухвали для відома і виконання направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Військової прокуратури Львівського гарнізону Військової прокуратури західного регіону України ОСОБА_5 .
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів.

Головуючий суддя ОСОБА_1