Справа № 754/6732/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №30000051 від 04.01.2020 року, відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 15.03.2006 року за ч. 2. ст. 289, ч. 2 ст. 185, ст. 70, ст. 75 КК України Голосіївським районним судом м. Києва до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років; звільнений від призначеного покарання з іспитовим строком 2 роки; 25.12.2006 року іспитовий строк скасовано та направлений в місця позбавлення волі строком на 5 років;

- 03.09.2009 року невідбута частина покарання змінена на 2 роки 3 місяці 23 дні обмеження волі;

- 10.05.2012 року Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 309, ст. 71 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки 8 місяців; 12.02.2014 звільнений умовно-достроково з невідбутою частиною покарання 6 місяців 4 дні, -

ВСТАНОВИВ:

10.06.2020 року слідчий СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №30000051 від 04.01.2020 рокуз клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоювідносно підозрюваного ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та долучених до нього матеріалів СВ Деснянського Управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №30000051 від 04.01.2020 року, відносно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Слідчий, обґрунтовуючи клопотання, посилається на те, що 15.12.2019 року у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні кв. АДРЕСА_2 , таємно викрав ключі від автомобіля марки «Chery Amulet А15», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , тим самим отримавши в подальшому можливість керувати ним та забезпечити рух, в результаті чого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на повторне незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом, який належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , та яким з його дозволу користувався ОСОБА_8 .

В подальшому, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на повторне незаконне заволодіння транспортним засобом, 01.01.2020 року, близько 19 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , не маючи ніякого права та будь-якої згоди від власника транспортного засобу ОСОБА_7 та його користувача ОСОБА_8 , маючи при собі ключі від автомобіля «Chery Amulet», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , відчинив до нього двері, сів до салону, завів двигун та поїхав з місця вчиненого злочину, тим самим умисно повторно незаконно заволодів вказаним транспортним засобом, без відома та всупереч волі його власника ОСОБА_7 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, свою вину визнав повністю.

27.02.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 289 КК України.

12.06.2020 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором, та надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, не має постійного місця проживання, не має постійного джерела доходу, суспільно-корисною працею не займається, відсутні соціальні зв`язки, раніше судимий, переховувався від органів досудового розслідування.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід, враховуючи те, що він не переховувався від органів досудового розслідування, чекав на виклики до слідчого, але йому ніхто не повідомляв про необхідність явки.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зважаючи на його необгрунтованість. Зазначив, що ОСОБА_5 не був повідомлений належним чином про необхідність явки до слідчого після повідомлення про підозру, повісток не отримував, запобіжні заходи йому не обиралися. Зважаючи на викладене, захисник просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Зваживши доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протокол огляду місця події від 17.01.2020 року; постанова про визнання речових доказів; протокол допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол проведення слідчого експерименту.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, є особою без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу та зв`язків, не має постійного місця проживання у м. Києві, тривалий час перебував у розшуку, переховуючись від органів досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні довів обставини, передбачені ст. 194 КПК України, п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин, передбачених п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, що відноситься до тяжких злочинів, враховуючи особу підозрюваного, який має місце проживання у м. Києві, зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що у результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 60 днів - до 24 години 00 хвилин 17 жовтня 2020 року, заборонивши ОСОБА_5 у період доби з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин залишати квартиру АДРЕСА_4 .

Покласти на ОСОБА_5 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 17 жовтня 2020 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 у залі суду.

Ухвалу направити для виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1