УХВАЛА
Іменем України

29.09.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000668 від 27.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та додані до клопотання матеріали,-

в с т а н о в и в :
Слідчий звертається з клопотання з клопотанням, в якому просить накласти арешт на кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, який опечатано в спец пакет №2031223, тимчасово позбавити власника та третіх осіб можливості відчуження, розпорядження та використання вищевказаного майна.

У клопотанні слідчий вказала, що проведеним досудовим розслідуванням було встановлено, що 26.09.2020 року, близько 23:00 год., біля будинку за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа нанесла ОСОБА_5 та ОСОБА_6 тілесні ушкодження, внаслідок чого останніх було госпіталізовано до Житомирської Центральної міської лікарні №1.

ОСОБА_5 попередньо діагностовано проникаючу колото-різану рану грудної клітини праворуч з пошкодженням правої легені, ОСОБА_6 попередньо діагностовано різану рану лобної ділянки ліворуч, колото-різані рани задньої частини шийного відділу.

В ході проведення огляду місця події 27.09.2020 року поблизу будинку АДРЕСА_2 , на землі виявлено та вилучено, кухонний ніж, з рукояткою чорного кольору, який вилучено та опечатано в спец пакет № SUD 2031223.

В обгрунтування клопотання слідчий посилалась на те, що на вилученому ножі збереглись сліди вчиненого злочину, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування та знищення, а також на необхідність у проведенні судових експертиз зазначеного вище майна, а тому виникла необхідність накласти арешт на майно.

Слідчим ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення розгляду справи без її участі, клопотання підтримала у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського РВП Житомирського ВП ГУ НП В Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000668 від 27.09.2020 року, зареєстроване за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (умисне тяжке тілесне ушкодження).

З матеріалів клопотання вбачається, що тілесні ушкодження у виді колото-різаних ран.

Постановою слідчого ОСОБА_3 кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, який опечатано в спец пакет №2031223 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000668 від 27.09.2020 року.

Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, доводи слідчого про те, що вилучений ніж містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які матимуть значення для досудового розслідування, оскільки вилучений ніж визнано слідчим речовим доказом у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на кухонний ніж з рукояткою чорного кольору, який опечатано в спец пакет №2031223, тимчасово позбавити власника та третіх осіб можливості відчуження, розпорядження та використання вищевказаного майна.
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1