Справа № 632/1951/20
провадження № 1-кс/632/8/21

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2021 року м. Первомайський

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Харківського області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Первомайський клопотання слідчого СВ Первомайського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Дмитрівка Первомайського району Харківської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , останній раз засудженого за вироком Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 15 липня 2015 року за ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70, ст. 71 КК України до 4 років 9 місяців позбавлення волі, звільненого за відбуттям строку покарання 15 липня 2019 року,
який підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000375 від 12 серпня 2020 року, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.
В обґрунтування поданого клопотання слідчий в клопотанні, а прокурор в судовому засіданні зазначали про те, що станом на час звернення до слідчого судді із зазначеним клопотанням зібрано достатньо доказів, щоб стверджувати про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, що надає право, за переконанням сторони обвинувачення, звертатися до слідчого судді із клопотанням про застосування одного із запобіжних заходів.
Також, сторона обвинувачення зазначила, що на даний час наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у такій кількості, що не вбачається підстав вести мову про застосування іншого не пов`язаного із триманням під вартою запобіжного заходу.

Так, сторона обвинувачення впевнена, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція статті злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Зауважив, що ОСОБА_5 не одружений, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, а тому ставиться під сумнів наявність соціальних зв`язків, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має, що підвищує ймовірність ризику переховування. Також сторона обвинувачення вважала, що існує ризик незаконного впливупідозрюваним на потерпілих та свідків, зокрема свідка ОСОБА_6 з метою зміни ними наданих щодо нього показань.

Серед іншого прокурор зауважив, що ОСОБА_5 неодноразово був раніше засуджений до позбавлення волі за вчинення аналогічних корисливих злочинів, що підвищує ймовірність ризикувчинення іншого кримінального правопорушення.
Сторона обвинувачення переконана, що більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на потерпілих, свідків.
В судовому засіданні сторона обвинувачення клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини, та просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти застосування щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою не заперечував.
Заслухавши сторони та дослідивши матеріали,що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя доходить подальшого висновку.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У тому числі, у ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Первомайським ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000375 від 12 серпня 2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 ,який був неодноразово засуджений за злочини проти власності, повторно вчинив ряд крадіжок за таких обставин.
Так, наприкінці січня 2020 року у вечірній час (точний час у ході досудового розслідування встановити не вдалося), підозрюваний ОСОБА_5 , діючи умисно, з метою викрадення чужого майна, з корисних мотивів, повторно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшовши на територію домоволодіння за адресою:
АДРЕСА_2 , відігнувши металеву скобу на воротах гаражу, проник до приміщення гаражу, яке знаходилось на території зазначеного домоволодіння, звідки таємно викрав майно, яке належало потерпілій ОСОБА_8 , а саме, лом міді вагою 20 кг, вартість якого, згідно висновку судово товарознавчої експертизи № 2967/20 від 20.08.2020 склала 2810,00 гривень, лом латуні вагою 18 кг, вартість якого, згідно висновку цієї ж експертизи склала 1629,00 гривень та лом алюмінію вагою 20 кг, вартість якого, згідно висновку цієї ж експертизи склала 450,00 гривень, розпорядившись викраденим на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду загальною сумою 4889,00 грн.
Крім того, наприкінці січня 2020 року у вечірній час (точний час у ході досудового розслідування встановити не вдалося), підозрюваний ОСОБА_5 , діючи умисно, з метою викрадення чужого майна, з корисних мотивів, повторно, керуючись єдиним умислом, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшовши на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , розбивши вікно, проник до приміщення літньої кухні, яке знаходилось на території зазначеного домоволодіння, звідки таємно викрав майно, яке належало потерпілій ОСОБА_9 , а саме, 10 алюмінієвих ложок, вартість яких, згідно висновку судово товарознавчої експертизи №2968/20 від 20.08.2020 склала 27,50 гривень, 10 алюмінієвих виделок, вартість яких, згідно висновку цієї ж експертизи склала 28,50 гривень, 3 алюмінієві миски об`ємом 1 літр, вартість яких, згідно висновку цієї ж експертизи склала 72,00 гривні та 4 комфорки з газової плити, вартість яких, згідно висновку цієї ж експертизи склала 87,00 гривень,. Крім цього, в шафі, який знаходився в приміщенні літньої кухні ОСОБА_5 знайшов зв`язку ключів, які вирішив забрати з собою, вважаючи, що на ній може знаходитись ключ від замків вхідних дверей гаражу та будинку. Після чого все викрадене майно виніс на подвір`я, поклавши на землю.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, направлену на таємне викрадення чужого майна, керуючись єдиним умислом, підозрюваний ОСОБА_5 направився до вхідних воріт приміщення гаражу, який знаходився на території зазначеного домоволодіння, де шляхом підбору ключа відкрив навісний замок та проник всередину гаражу, звідки таємно викрав майно, яке належало потерпілій ОСОБА_9 , а саме, 3 бензонасоси марки «ШААЗ» (402-1106094), вартість яких, згідно висновку судово товарознавчої експертизи №2968/20 від 20.08.2020 склала 420,00 гривень, 1 карбюратор марки «К ЛКЗ 59Б», вартість якого, згідно висновку цієї ж експертизи склала 400,00 гривень та 1 бензонасос марки 2101-1106010, вартість якого, згідно висновку цієї ж експертизи склала 80,00 гривень, після чого все викрадене майно виніс на подвір`я, де поклавши на землю в місці, де складав раніше викрадене майно з літньої кухні.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, направлену на таємне викрадення чужого майна, керуючись єдиним умислом, підозрюваний ОСОБА_5 не змігши підібрати ключ до замку вхідних дверей житлового будинку, який знаходився на території зазначеного домоволодіння, розбивши вікно, проник до житлового будинку, звідки таємно викрав ,майно, яке належало потерпілій ОСОБА_9 , а саме, чавунну поверхню з кільцями та колосниками, вартість яких, згідно висновку висновку судово товарознавчої експертизи №2968/20 від 20.08.2020 склала 550,00 гривень, після чого все викрадене майно виніс на подвір`я, де поклав на землю в місці, де складав раніше викрадене майно з літньої кухні та гаражу.
Після чого підозрюваний ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_9 матеріальну шкоду загальною сумою 1665,00 гривень.
Крім того, 20 серпня 2020 року близько 15-00 год підозрюваний ОСОБА_5 , діючи умисно, з метою викрадення чужого майна, з корисних мотивів, повторно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшовши на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_4 , зірвавши навісний замок, проник до господарського приміщення, яке знаходилось на території зазначеного домоволодіння, звідки таємно викрав майно, яке належало потерпілій ОСОБА_10 , а саме, дві каністри об`ємом по 50 літрів кожна, в яких знаходилося 80 літрів дизельного палива, одну бочку виготовлену з нержавіючої сталі, газовий металевий балон. Також підозрюваний ОСОБА_5 викрав дві металеві буржуйки та металеву ванну, які знаходилися на території зазначеного домоволодіння.
Після чого підозрюваний ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_10 матеріальну шкоду загальною сумою 2561 грн.
У зв`язку з викладеним, підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням до житла та іншого приміщення.
16.11.2020 відповідно до п. 2 ч.1 ст. 280 КПК України, досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000375 від 12.08.2020 зупинено, в зв`язку з тим, що місцезнаходження ОСОБА_5 не було встановлено.

06.01.2021 слідчим СВ Первомайського ВП ГУНП в Харківській області на підставі ст.40 КПК України надано доручення оперативному підрозділу Первомайського ВП ГУНП в Харківській області на розшук місцезнаходження ОСОБА_5

14.01.2021 на підставі ст. 282 КПК України досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000375 від 12.08.2020 відновлено, в зв`язку з встановленням місцезнаходження ОСОБА_5

14.01.2021 встановлено місцезнаходження ОСОБА_5 , останньому вручено повідомлення про підозру за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.185 КК України.

В порядку ст. 208 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні не затримувався.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.
Отже, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з фактичних обставин, які містяться у письмових доказах, зокрема протоколах: допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 14 січня 2021 року, свідка ОСОБА_11 від 12 листопада 2020 року, потерпілого ОСОБА_8 від 14 серпня 2020 року, потерпілого ОСОБА_9 від 19 серпня 2020 року, потерпілого ОСОБА_10 від 27 серпня 2020 року, свідка ОСОБА_6 від 19 серпня 2020 року, а також у протоколах огляду місця події від 25 серпня 2020 року, від 21 серпня 2020 року, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до злочину, за викладених у клопотанні обставин. Тобто у вчиненні ОСОБА_5 злочинів, передбачених ч. 3ст. 185 КК України.

При цьому, слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення та вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Відповідно до ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, поміж іншого, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідка; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зазначені у пунктах 1-12 ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Отже, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілих та свідків, з метою зміни останніх показів в частині фактичних обставин, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Так, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду), на думку суду доводиться тим, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, а тому існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій, оскільки реальна загроза покарання у вигляді позбавлення волі може спонукати людину, вживати всі можливі заходи, спрямовані на уникнення від кримінальної відповідальності, враховуючи відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків за місцем постійного проживання і осіб, у тому числі за місцем мешкання, що могли б впливати на підозрюваного ОСОБА_5 та забезпечити належну процесуальну поведінку останнього щодо виконання процесуальних обов`язків. Крім того, підозрюваний не має офіційного джерела доходів, офіційно не працевлаштований, неповнолітніх дітей на утриманні немає.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, можливість незаконного впливу на потерпілу та свідків, доводиться тим, що на сьогодні потерпілі та свідки не допитані судом, а тому є ступень імовірності, що підозрюваний зможе впливати на останніх з метою зміни ними показів в частині фактичних обставин.

Також, слідчий суддя вважає доведеним і ризик вчинення нових кримінальних правопорушень. Зокрема, з наданих доказів вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 , будучи раніше засудженим за вчинення умисних злочинів, зокрема проти власності, вірних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, знову вчинив умисні злочини, що свідчить про схильність підозрюваного до вчинення злочинів, особливо злочинів проти власності, а тому є певна імовірність, що обвинувачений, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить приписам ч. 2 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання надано достатньо доказів для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам. Отже, слідчий суддя не вважає вказані обставини винятковими і такими, що слугують безумовною підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу. Інших даних про наявність обставин, визначених ч. 1 ст. 178 КПК України, які могли б вплинути на обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, стороною захисту не надано. З врахуванням наведеного, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, особу підозрюваного, стан здоров`я, його соціальні зв`язки, відсутність жодних медичних документів, які б могли підтвердити неможливість утримання підозрюваного в слідчому ізоляторі, слідчий суддя доходить висновку про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини злочину, тяжкість злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_5 , особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу - 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 56750 (п`ятдесят шість сімсот п`ятдесят) грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою. Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; не змінювати свого місця проживання; з утримуватися від спілкування з потерпілими ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та свідком ОСОБА_6 , по обставинам кримінального провадження поза межами процесуальних дій.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Первомайського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківській слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 15 березня 2021 року, включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 14 годин 30 хвилин 15 січня 2021 року.

Визначити ОСОБА_5 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 25 (двадцять п`ять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 56750 (п`ятдесят шість сімсот п`ятдесят) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249; банк отримувача ДКСУ, м. Київ;

код банку отримувача (МФО) 820172;

рахунок отримувача UA0006674;

призначення платежу: застава у справі № 632/1951/20, провадження № 1-кc/632/8/21, до сплину терміну тримання під вартою.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- не змінювати свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та свідком ОСОБА_6 , по обставинам кримінального провадження поза межами процесуальних дій.

Строк дії обов`язків визначити до 15 березня 2021 року, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Первомайського міськрайонного суду Харківської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 15 березня 2021 року включно з моменту внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя:ОСОБА_1