Справа № 629/5037/20
Провадження № 1-кс/629/963/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001104 від 28.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 28.10.2020 року звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події від 27.10.2020 року, а саме: автомобіль ИЖ-2715 реєстраційний номер НОМЕР_1 з фрагментами деревини, який належить ОСОБА_5 ; причеп реєстраційний номер НОМЕР_2 з фрагментами деревини, який належить ОСОБА_6 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження вказаним майном, а також з метою збереження речових доказів.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 27.10.2020 року до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від дільничного офіцера Лозівського ВП в Харківській області ОСОБА_7 , про те, що за адресою: Харківська область, Лозівський район, смт.Краснопавлівка, він зупинив легковий автомобіль ИЖ-2715 реєстраційний номер НОМЕР_1 з причепом реєстраційний номер НОМЕР_2 , в якому перевозили без дозвільних документів деревину.

Відомості за даним фактом 28.10.2020 року були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001104, за ст.246 ч.1 КК України.
В ході проведення досудового розслідування, а саме огляду місця події від 27.10.2020 року за адресою: біля буд. АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено транспортний засіб ИЖ-2715 реєстраційний номер НОМЕР_1 , в якому знаходились фрагменти деревини та причіп реєстраційний номер НОМЕР_2 з фрагментами деревини.
Під час досудового розслідування було встановлено, що вказаний транспортний засіб ИЖ-2715 належить ОСОБА_5 ; причіп реєстраційний номер НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 .
Постановою слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 28.10.2020 року вилучений транспортний засіб ИЖ-2715 з фрагментами деревини та причіп реєстраційний номер НОМЕР_2 з фрагментами деревини були визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 на задоволенні клопотання про арешт майна наполягав, з наведених в ньому підстав.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав телефонограму про розгляд справи за його відсутності, проти накладення арешту на його майно, заперечував.
Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, надав телефонограму про розгляд клопотання за його відсутності, проти накладення арешту на його майно не заперечував.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за їх відсутності.
Вислухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч.2 п.1 та ч.3 ст.170 КПК України, з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.1,3 ст.173 КПК України, слідчий суддя, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Вислухавши думку слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання, оскільки слідчим в обґрунтування свого клопотання не надано жодного доказу щодо порубки та незаконного перевезення дерев, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для накладення арешту на транспортний засіб та причеп, в зв`язку з чим відмовляє в цій частині клопотання та враховуючи, що вилучені в ході проведення огляду місця події від 27.10.2020 року фрагменти деревини можуть мати істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, та з метою запобігання можливого знищення або відчуження вказаного майна, а також необхідності збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказані фрагменти деревини.
Керуючись ст.ст.98,167,170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001104 задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події від 27.10.2020 року, а саме: на фрагменти деревини, що знаходяться у транспортному засобі ИЖ-2715 реєстраційний номер НОМЕР_1 та причепі реєстраційний номер НОМЕР_2 , шляхом заборони її відчуження та розпорядження, а також з метою збереження речових доказів.
В іншій частині клопотання, відмовити.
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1