н/п 1-кс/953/8261/20
"28" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання прокурор вказує, зокрема, що група осіб, члени якої протягом 2019-2020 років, діючи за попередньою змовою на території Харківського, Київського, Дніпропетровського та Вінницького регіонів, переслідуючи корисливий мотив, налагодили стійкий канал фінансування дій, вчинених з метою зміни меж території України на порушення порядку, встановленого конституцією України, шляхом постачання підроблених знаків поштової оплати (далі - ЗПО) АТ «Укрпошта» у м. Луганськ для потреб місцевих судів т.зв. «ЛНР», які здійснюють протиправну діяльність, пов`язану із т. зв. «націоналізацією» на користь представників органів влади т.зв. «ЛНР» нерухомого майна українців, які були вимушені виїхати з непідконтрольної органам державної влади України територій Луганського регіону.
Так, представники судової адміністрації т.зв. «ЛНР» впровадили заходи з перевірки наявності права власності на нерухоме майно вимушених переселенців Луганського регіону з числа громадян України шляхом здійснення їм розсилки листів з вимогою надати документальне підтвердження права власності на нерухоме майно, що залишилось на т.зв. «ЛНР», за формою, встановленою законодавством самопроголошеної псевдореспубліки. Відправлення вказаних листів здійснюється з використанням підроблених ЗПО АТ «Укрпошта» у найближчих відділеннях установи зв`язку на підконтрольній органам державної влади України території із зазначенням лише адреси судової установи т.зв. «ЛНР» для зворотного зв`язку. У випадку ненадання відповіді із підтвердженням права власності судовими органами т.зв. «ЛНР» приймається рішення про відчуження зазначеного нерухомого майна на користь представників незаконних збройних формувань, а саме правоохоронних органів т.зв. «ЛНР», які продовжують вчиняти дії, направлені на зміну меж території України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.
Так, в ході проведення 17.07.2020 огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби у громадянина ОСОБА_6 , який планував через територію РФ доставити для потреб судових установ т.зв. «ЛНР» підроблені знаки поштової оплати, було виявлено та вилучено зазначені предмети.
Також проведеними заходами встановлено, що виготовлення та збут підроблених ЗПО АТ «Укрпошта», які в подальшому кур`єрами доставляються на непідконтрольну територію т.зв. «ЛНР» з території Харківського регіону транзитом через Російську Федерацію, здійснюється серед інших мешканкою м. Дніпро громадянкою України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ціною значно меншою ніж вартість оригінальних ЗПО АТ «Укрпошта» (приблизно на 30-40 %).
22-23.10.2020 слідчим в ході проведення на підстави ухвали слідчого судді Київського районного суду від 12.10.2020 обшуку за місцем роботи ОСОБА_4 у відділенні поштового зв`язку АТ «Укрпошта», що розташоване за адресою: м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, буд. 62, вилучено вказане в клопотанні майно.
Таким чином, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі та документи є доказом злочину, зберегли на собі його сліди та містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зважаючи на викладене, з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі на вказані речі та документи необхідно накласти арешт на час досудового розслідування та судового провадження.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, речей та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в матеріалах справи міститься заява прокурора, в якій він просить провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, згідно рапорту слідчого ОСОБА_7 , ним здійснювався виклик ОСОБА_4 для повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, під час розмови ОСОБА_4 повідомила, що не з`явиться на розгляд клопотання.
Оскільки відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя розглядає клопотання за їх відсутності.
22.10.2020 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.10.2020 проведено обшук у відділенні поштового зв`язку АТ «Укрпошта», що розташоване за адресою: м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 62, в період з 19.25 год до 03.45 год 23.10.2020, в ході якого, згідно протоколу обшуку, вилучено вказане в клопотанні майно.
В клопотанні про арешт вилученого майна, сторона обвинувачення просить поновити строк подачі до суду клопотання про накладання арешту на майно громадянина України ОСОБА_4 , яке вилучено 22.10.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, враховуючи що 24.10.2020 та 25.10.2020 є вихідними днями, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 117, 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Поновити процесуальний строк прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, визнавши причини його пропуску поважними
Визначити місцем зберігання вилучених предметів - кімнату зберігання речових доказів Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Визначити місцем зберігання грошових коштів - ФІНВ Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1