Справа № 297/712/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 жовтня 2020 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду,

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2020 року із скаргою в порядку статті 303 КПК України до суду звернувся адвокат ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту тимчасово вилученого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_5 на наступні речі: шкіряну сумку чорного кольору; спортивну сумку чорного кольору з речами; шкіряну сумку з одягом; кросівки чорного кольору; окуляри; посвідчення «PRESS» на ім`я ОСОБА_6 ; паспорт громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; закордонний паспорт на громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; посвідчення на ім`я ОСОБА_4 та повернути вказані речі ОСОБА_4 .

Скарга мотивована тим, що в провадженні слідчого відділу Берегівського ВП ГУНП в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження за № 0000234 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15-п.6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України за обвинуваченням ОСОБА_4 , мешканця АДРЕСА_1 .

Як зазначає адвокат ОСОБА_3 у скарзі на даний час відпала потреба у накладенні арешту на наступні речі: шкіряну сумку з одягом; кросівки чорного кольору; окуляри; посвідчення «PRESS» на ім`я ОСОБА_6 ; паспорт громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; закордонний паспорт на громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , а тому їх слід повернути власнику ОСОБА_4 , оскільки у даному кримінальному провадженні відсутні дані щодо збереження на цих речах та майні доказів, які б підтверджували вчинення кримінального правопорушення, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, або відшкодування шкоди, заданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Заявник адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Прокурор ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив провести розгляд клопотання без його участі. Крім цього, просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вказане у клопотанні питання було вже розглянуто та частково задоволено, тобто повернуто підозрюваному ОСОБА_4 його особисті речі. Стосовно документів, прокурор зазначив, що вони визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та матимуть доказове значення у ньому (а.с. 10).

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

При цьому, у своїй скарзі адвокатом ОСОБА_3 жодного посилання на порушення норми ст. 303 КПК України не наведено.

Згідно ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті.

Натомість адвокатом визначено мотивувальною та резолютивною частинами клопотання перед слідчим суддею питання про скасування арешту на майно.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Так, до матеріалів скарги про скасування арешту майна не долучено жодного доказу про те, що ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду було накладено арешт на наступні речі: шкіряну сумку чорного кольору; спортивну сумку чорного кольору з речами; шкіряну сумку з одягом; кросівки чорного кольору; окуляри; посвідчення «PRESS» на ім`я ОСОБА_6 ; паспорт громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; закордонний паспорт на громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; посвідчення на ім`я ОСОБА_4 .

Крім того, питання щодо скасування арешту на майно, зазначене в скарзі адвоката ОСОБА_3 , вже розглядалось слідчим суддею та частково було задоволено, а саме повернуто підозрюваному ОСОБА_4 його особисті речі.

Отже, суд приходить до висновку, що звернення про скасування арешту на майно подане до суду без додержання вимог кримінального процесуального закону, оскільки не містить суті клопотання та доказів на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, тому у задоволенні заяви про скасування арешту на майно слід відмовити.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в своїй ухвалі від 19.02.2019 року у справі №569/17036/118 провадження № 51-598кмо19 висловила свою позицію щодо оскарження ухвали слідчого судді.
Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування, визначено ч.ч. 1, 2 ст. 309 КПК України.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про арешт майна, або відмову в ньому, тобто судові рішення, які були постановлені в порядку ст. 173 КПК України.
При цьому, можливості оскарження ухвал слідчого судді, які прийняті в порядку ст. 174 КПК України, зокрема про скасування арешту майна, кримінальний процесуальний закон не передбачає.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У скасуванні арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_5 на наступні речі: шкіряну сумку чорного кольору; спортивну сумку чорного кольору з речами; шкіряну сумку з одягом; кросівки чорного кольору; окуляри; посвідчення «PRESS» на ім`я ОСОБА_6 ; паспорт громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; закордонний паспорт на громадянина України на прізвище ОСОБА_4 ; посвідчення на ім`я ОСОБА_4 та поверненні вказаних речей ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1