печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання директора ТОВ «Три плюс один» ОСОБА_5 , про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:
Директор ТОВ «Три плюс один» ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України в якому просить скасувати арешт накладений на нерухоме майно - квартиру.
В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано та незаконно.

У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

У судовому засіданні представник заявника підтримав клопотання, просив задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002080 від 23.08.2018 за фактами розтрати державних коштів під час закупівлі лікарських засобів, а також за фактом виготовлення, придбання, перевезення, пересилання, зберігання з метою збуту та збут завідомо фальсифікованих лікарських засобів, вчиненого за попередньою групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 321-1, ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 серпня 2019 року задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на квартиру.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.
Більш того, матеріали провадження не містять доказів, які могли б слугувати належними підтвердженнями обґрунтованості підстав для скасування арешту майна.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак наявні підстави для подальшого арешту майна, та таке обмеження забезпечить «справедливий баланс» між засобами та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання директора ТОВ «Три плюс один» ОСОБА_5 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1