1-кс/932/6821/20
У Х В А Л А
Іменем України

18 грудня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровськ, громадянин України, з середньою освітою, не працюючий, має на утриманні малолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає АДРЕСА_2 ,.раніше судимий: 16.03.2016 року Волноваським районним судом Донецької області за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 407, ст. 70 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, -

у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів відносно підозрюваного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, 16.12.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення. Враховуючи те, що, існують ризики того, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, у зв`язку з чим просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор пояснив, що підставою для звернення із вказаним клопотанням стала наявність існування ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового слідства та суду, з огляду на тяжкість злочину у вчинені якого його підозрюють та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки останній має не зняту та не погашену судимість.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, оскільки підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, намірів переховуватися від органів досудового розслідування та суду не має. Ризики на які посилається прокурор не підтверджені жодним чином.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав свого захисника, також пояснив що вилучений пістолет був не його, 16.12.2020 року повертався з роботи та вирішив зайти в туалет до адміністративної будівлі біля шинного заводу. Помітив охоронець, викликали патрульну поліцію, на стільці виявили пістолет.

Дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та долучені до нього матеріали встановлено наступне.

В провадженні СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України за фактом надходження 16.12.2020 року до ЧЧ рапорту о/у СКП про те, що 16.12.2020 року м. Дніпро вул.Б.Кротова, 24 було зупинено ОСОБА_4 , в ході огляду якого було виявлено та вилучено предмет за зовнішніми ознаками схожий на пістолет та предмет за зовнішніми ознаками схожий на патрон.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.12.2020 приблизно о 01 год. 10 хв., ОСОБА_4 , незаконно проник до приміщення будівлі розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 24, де був затриманий працівниками поліції, та в ході проведення огляду у нього було виявлено та вилучено предмет, схожий на пістолет, виготовлений саморобним способом з використанням рамки від пневматичного пістолета промислового виробництва моделі «PPK/S (5.8315)» по типу однозарядних пістолетів спрощеної конструкції, та придатний до проведення пострілів 9-мм пістолетними патронами до пістолету ПМ, і є вогнепальною зброєю, та 9-мм пістолетний патрон до пістолету ПМ з маркуванням «539 92», який є бойовим припасом до нарізної вогнепальної зброї, придатний до стрільби, в тому числі придатний до проведення пострілу з вищевказаного саморобного пістолета, які він незаконно придбав та носив при собі, без передбаченого законом дозволу.

16.12.2020 року складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину відповідно до якого затримано ОСОБА_4 , фактичний момент затримання 16.12.2020 року 01 год. 20 хв. Місце АДРЕСА_3 .

16.12.2020 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру, відповідно до якого останній підозрюється у незаконному придбанні та носінні вогнепальної зброї та бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. 18.12.2020 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу вручені підозрюваному та захиснику 18.12.2020 року о 09:45 годин.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує вимоги п.п. З і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:- тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;-у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення;

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

У відповідності до ст. 29 Конституції України та ст.ст.176,177,178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід - тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду ; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно вимог ст. 178 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи з наданих суду копій матеріалів, а саме: витягу з ЄРДР № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, протоколу огляду від 16.12.2020, за участю ОСОБА_4 , за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 24 в ході якого було виявлено в ході поверхневого огляду у ОСОБА_4 , було виявлено саморобний предмет, схожий на пістолет який згідно до висновку експерта, виготовлений саморобним способом з використанням рамки від пневматичного пістолета промислового виробництва моделі «PPK/S (5.8315)» по типу однозарядних пістолетів спрощеної конструкції, та придатний до проведення пострілів 9-мм пістолетними патронами до пістолету ПМ, і є вогнепальною зброєю, в середині якого виявлено 9-мм пістолетний патрон до пістолету ПМ з маркуванням «539 92», який є згідно до висновку експерта бойовим припасом до нарізної вогнепальної зброї, придатний до стрільби, в тому числі придатний до проведення пострілу з вищевказаного саморобного пістолета; Протоколу допиту свідка ОСОБА_7 , який був понятим під час огляду в приміщенні будівлі, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 24, за участі ОСОБА_4 та підтвердив факт виявлення та вилучення, в ході огляду у останнього, предмету схожого на пістолет, та предмету схожого на патрон, які в його присутності були запаковані до спеціального пакету № SUD 2074588; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 , який був понятим під час огляду в приміщенні будівлі, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Бориса Кротова, 24, за участі ОСОБА_4 та підтвердив факт виявлення та вилучення, в ході огляду у останнього, предмету схожого на пістолет, та предмету схожого на патрон, які в його присутності були запаковані до спеціального пакету № SUD 2074588; висновком експерта № 19/104-7/1/1379 від 16.12.2020 за результатами судової експертизи зброї, згідно якої виявлений у гр. ОСОБА_4 саморобний предмет, схожий на пістолет, є саморобним пістолетом виготовленим саморобним способом з використанням рамки від пневматичного пістолета промислового виробництва моделі «PPK/S (5.8315)» по типу однозарядних пістолетів спрощеної конструкції, та придатний до проведення пострілів 9-мм пістолетними патронами до пістолету ПМ, є вогнепальною зброєю, та предмет схожий на патрон являється 9-мм пістолетним патроном до пістолету ПМ з маркуванням «539 92», який є бойовим припасом до нарізної вогнепальної зброї, придатний до стрільби, в тому числі придатний до проведення пострілу з вищевказаного саморобного пістолета, приходжу до переконання, що, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно ст.. 12 КК України злочин передбачений ч. 1 ст. 263 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за який передбачено у виді позбавленні волі строком від трьох до семи років.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

В ході судового розгляду справи судом вважаються доведеними та такими, що знайшли своє підтвердження існування ризиків передбачених п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме те, що підозрюваний перебуваючи на свободі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, таке переконання суду ґрунтується на тяжкості злочину в якому його підозрюють, обставинах за яких вчинено вказане діяння. Може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки має не зняту та не погашену судимість за анлогічний злочин, у вчинені якого його підозрюють в даному кримінальному провадженні.

Вважаю, що інші більш м`які запобіжні заходи, окрім тримання під вартою не зможуть забезпечити належну поведінки підозрюваного.

Відтак застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти можливим ризикам щодо діянь підозрюваного.

З урахуванням положень ст.ст. 132, 176-179, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, сукупності зазначених обставин кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання про тримання під вартою є обґрунтованим, його слід задовольнити та обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається в таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, корисливий характер діяння, вважаю за необхідне визначити йому заставу в сумі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 81 080 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 81 080 грн.

У разі внесення вказаної застави на підозрюваного ОСОБА_4 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою;

З урахуванням вищевикладених обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

На підставі наведеного, керуючисьст.ст.131, 132, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0002165 від 16.12.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який відраховувати з моменту фактичного затримання останнього починаючи з 16 грудня 2020 року по 13 лютого 2021 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 81 080 грн.

При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_4 з під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст..194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою;

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Дана ухвала діє до 13.02.2021 року включно.

Копію ухвали направити до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, ДУВП № 4, та негайно вручити підозрюваному.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1