Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8047/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Зазначала, що СВ Подільським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002284 від 07.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.03.2020 чоловік на ім`я ОСОБА_4 під приводом продажу автомобілів «BMW Х5», н.з. НОМЕР_1 , та «BMW 530d», н.з. НОМЕР_2 , здійснив продаж автомобілів, що не зареєстровані на території України, чим завдав великої матеріальної шкоди.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що він у березні 2020 року розпочав пошуки компаній, які б займалися продажем автомобілів. В мережі інтернет, а саме в соціальній мережі «Facebook», він знайшов оголошення про продаж автомобілів. На сторінці вказаного оголошення він залишив свій номер телефону для зв`язку, після чого, йому зателефонував представник вказаного оголошення, ним виявився чоловік на ім`я ОСОБА_4 . Вказаний чоловік зазначив, що займається продажем автомобілів та пригоном транспортних засобів з США та Європи. ОСОБА_5 зазначив, що ОСОБА_4 телефонував йому в меседжер «WhatsApр», номер телефону не належав українським операторам зв`язку. ОСОБА_4 пояснював це тим, що в даний момент знаходиться в Європі, де обирає автомобілі для доставки їх в Україну.

Чоловік на ім`я ОСОБА_4 , почав пропонувати йому різні моделі автомобілів, та зазначив, що деякі з транспортних засобів перебувають у м. Києві, а саме: «BMW Х5» та «BMW 530d», і ОСОБА_5 може їх подивитись, на що він погодився.

ОСОБА_5 зазначив, що в цей час його знайома ОСОБА_6 , також знаходилась у пошуках автомобіля для покупки, і він їй повідомив, що знайшов два гарних автомобілі та запропонував їй поїхати з ним для огляду транспортних засобів

15.03.2020 йому зателефонував ОСОБА_4 та повідомив, що знаходиться в м. Києві та може показати зазначені автомобілі.

16.03.2020 він разом з ОСОБА_6 приблизно о 13 год. 00 хв. зустрілись з ОСОБА_4 , за адресою м. Київ, Контрактова площа, поблизу будинку № 12. За вказаною адресою знаходився ОСОБА_4 та два автомобілі «BMW Х5» та «BMW 530d». Оглянувши автомобілі ОСОБА_5 погодився на покупку автомобіля «BMW X5» за 35000 доларів США, а ОСОБА_6 погодилась на покупку автомобіля «BMW 530d» за 35000 доларів США.

Під час огляду вказаних транспортних засобів, автомобілі знаходились з державними номерами української реєстрації, а саме «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 та «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 . ОСОБА_4 зазначив, що є власником автомобілів та не зможе провести перереєстрацію транспортних засобів, оскільки діють карантині обмеження та сервісні центри МВС не працюють, а тому запропонував їм користуватися вказаними автомобілями та здійснити перереєстрацію пізніше, коли це буде можливим. При цьому, наполягав розрахуватися з ним в цей же день.

Оскільки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 необхідні були автомобілі, вони погодилися та надали ОСОБА_4 по 35 000 доларів США кожен. Прим цьому, ОСОБА_4 передав ОСОБА_5 автомобіль «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від нього, а ОСОБА_6 «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 .

На початку червня ОСОБА_5 почав телефонувати ОСОБА_4 , з метою перереєструвати автомобіль, однак на телефонні дзвінки ОСОБА_4 не відповідав, а оголошення в соціальній мережі «Facebook» видалив.

Після чого, ОСОБА_5 , почав підозрювати, що з автомобілем щось не так, і звернувся до сервісного центру МВС.

Під час перевірки на базі «НАІС» ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що автомобілі «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , та «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , не зареєстровані на території України.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 та НОМЕР_6 власником автомобілів «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 та «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 є ОСОБА_7 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Фактичним володільцем автомобіля «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_7 .

Фактичним володільцем автомобіля «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , тел.. .

Відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 08.07.2020 автомобіль «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 ; автомобіль «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 визнанні речовими доказами.

З метою збереження речових доказів, прокурор просила накласти арешт на майно, фактичними володільцями якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а саме: автомобіль «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 ; автомобіль «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 , зобов`язати ОСОБА_5 , забезпечити зберігання речових доказів, а саме: автомобіля «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 та ОСОБА_6 автомобіля «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 та свідоцтва про реєстраці. Транспортного засобу НОМЕР_9 , що перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_6 з встановленою забороною відчуження.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила розглянути клопотання за її відсутності.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності прокурора та власників майна, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002284 від 07.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 08.07.2020 автомобіль «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 ; автомобіль «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 визнанні речовими доказами.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України)

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 11 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що згідно постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 08.07.2020 автомобіль «BMW Х5», н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 ; автомобіль «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002284 від 07.07.2020, а також ураховуючи можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для власників, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Ураховуючи те, що прокурором доведена достатня кількість підстав вважати, що існують обставини, які підтверджують, що незастосування заборони відчуження майна, арешт на яке просить накласти прокурор, призведе до його втрати або передачі, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання в цій частині.

Разом з тим, клопотання в частині зобов`язання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , забезпечити збереження речових доказів задоволенню не підлягає, оскільки нормами КПК України не передбачено покладення такого обов`язку, на володільців майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, а саме: на автомобіль «BMW Х5», н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 , що перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; та автомобіль «BMW 530d», н. з. НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_4 з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 , що перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та встановити заборону їх відчуження.

У задоволенні решти клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1