Справа № 629/5648/20
Провадження № 1-кс/629/1046/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання старшого слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001114 від 03.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -
в с т а н о в и в :
Старший слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 02.12.2020 року звернулася до слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме вилученого мобільного телефону марки «Ergo», модель F188 Play, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , серійний номер: НОМЕР_3 , який належить потерпілій ОСОБА_5 шляхом заборони відчуження вказаного майна.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в ході досудового слідства встановлено, що 02.11.2020 року до Лозівського ВП надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що в середині жовтня 2020 року малознайомий чоловік, знаходячись в її квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно викрав її мобільний телефон марки «Ergo», чим спричинив майнову шкоду.
Відомості про кримінальне правопорушення відповідно до вимог ч.1 та ч.4 ст. 214 КПК України були внесені слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.11.2020 року за №0001114 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення ч. 2 ст. 185 КК України.
01.12.2020 року під час проведення огляду предметів ОСОБА_6 добровільно видав мобільний телефон марки «Ergo», модель F188 Play, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , серійний номер: НОМЕР_3 .
Вилучене майно є речовим доказом в кримінальному провадженні.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 на задоволенні клопотання наполягала.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності

достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вказаний телефон має значення речового доказу та має суттєве значення для прийняття законного та неупередженого рішення по справі, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду предметів 01.12.2020 року, а саме на мобільний телефон.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст.131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в :
Клопотання старшого слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001114 від 03.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України задовольнити.
Накласти арешт на вилучений мобільний телефон марки «Ergo», модель F188 Play, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , серійний номер: НОМЕР_3 , який належить потерпілій ОСОБА_5 шляхом заборони відчуження вказаного майна.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення ст. 174 КПК України, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1