Справа № 495/6986/20
№ провадження 1-кс/495/2265/2020
УХВАЛА
про повернення заяви для усунення недоліків

"13" листопада 2020 р. м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Білгород-Дністровський клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -
ВСТАНОВИВ:
13.11.2020 року до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, а саме: відеорегістратора, який був вилучений 01.06.2020 року слідчим Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 ..
Вивчивши клопотання, приходжу до висновку про необхідність повернення клопотання про скасування арешту з огляду на наступне.
У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.
Разом з тим, ОСОБА_2 звертаючись до слідчого судді з клопотання про скасування арешту не долучив до матеріалів клопотання ухвалу слідчого судді про накладення арешту, або будь-яких інших доказів накладення такого арешту, що позбавляє слідчого суддю можливості перевірити, чи накладався арешт на майно та власне підстави його накладення; не зазначено його процесуального статусу; не мотивував клопотання чому слід скасувати арешт на вказане майно та не додані докази, які б дійсно підтверджували те, що наразі відпала потреба в подальшому застосуванні цього заходу, як арешт або арешт накладено необґрунтовано, тобто дане клопотання не відповідає вимогам діючого КПК України.
Такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, з повідомленням сторін кримінального провадження, у строк, визначений ч. 2 ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання необхідно повернути для усунення зазначених недоліків.
Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід повернути для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст.170-175 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявникові для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя