справа № 991/7606/20
провадження №11-сс/991/827/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 жовтня 2020 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11 вересня 2020 року про повернення скарги,

ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
20 серпня 2020 року ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).

Проте, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11 вересня 2020 року скаргу повернуто як таку, що подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), при цьому скаржником не наведено аргументів стосовно причин для його поновлення.

Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.
24 вересня 2020 року ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою на вищевказану ухвалу слідчого судді, яку вважає незаконною та необґрунтованою, просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою направити подану ним скаргу до Вищого антикорупційного суду для розгляду в установленому порядку.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_5 зазначає, що скарга подана ним в установлені законом строки, а слідчий суддя Вищого антикорупційного суду безпідставно зазначив про те, що він мав строк на звернення до суду не пізніше ніж 24 години з моменту отримання відповіді з НАБУ на його заяву 29 травня 2020 року, тобто до 30 травня 2020 року.

Позиції учасників судового провадження.
ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, в апеляційній скарзі просив апеляційну скаргу розглянути за його відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, у зв`язку з чим розгляд апеляційної скарги проведено без участі учасників судового провадження.

Мотиви суду.
Як визначено ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Статтею 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) законодавчо передбачено гарантоване право кожного на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, на досудовому провадженні за п.1 ч.1 ст.303 КПК може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

З матеріалів провадження вбачається, що 27 квітня 2020 року ОСОБА_5 на адресу Ради національної безпеки та оборони України надіслано заяву про вчинення кримінального правопорушення, яку 13 травня 2020 року скеровано до НАБУ. В подальшому, 29 травня 2020 року ним отримано лист з НАБУ щодо відсутності підстав внесення відомостей до ЄРДР за його заявою. 01 червня 2020 року ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яку 22 червня 2020 року повернуто у зв`язку з її непідсудністю зазначеному суду, після чого 20 серпня 2020 року він звернувся з відповідною скаргою до Вищого антикорупційного суду.

Як зазначено слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в оскаржуваному рішенні, ОСОБА_5 після отримання 29 травня 2020 року з НАБУ листа, а саме результату процесуального реагування на його заяву, з якого дізнався про невнесення відомостей до ЄРДР, мав скласти та направити скаргу слідчому судді у строк не пізніше 24 годин, тобто до 30 травня 2020 року включно. При цьому слідчим суддею за заявою особи не знайдено підстав для поновлення строку на подання скарги, що стало підставою для повернення скарги відповідно до п.3 ч.1 ст.304 КПК.

Зазначені обставини покладені слідчим суддею в обґрунтування обрахунку пропущеного строку та мотивів повернення скарги.

При перегляді оскаржуваної ухвали колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, дослідивши надані матеріали приходить до наступного.

Загальні положення щодо перебігу процесуальних строків передбачені в ст.115 КПК.

Так, відповідно до ч. ч.2, 3, 5 ст.115 КПК при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто, якщо до НАБУ надійшла заява про вчинене кримінальне правопорушення, то слідчий (детектив) зобов`язаний не пізніше 24 годин після її надходження внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Слід зазначити, що КПК пов`язує строк оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Виходячи з вимог ч.1 ст.304 КПК, скарга на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може бути подана протягом 10 днів з моменту її вчинення.

Таким чином, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей.

Під час апеляційного перегляду встановлено, що ОСОБА_5 , після отримання 13 травня 2020 року уповноваженими особами НАБУ його заяви, вже з 15 травня 2020 року мав процесуальну можливість оскаржити слідчому судді компетентного суду бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, адже особою оскаржувалася бездіяльність, наявність якої він мав усвідомлювати станом на 15 травня 2020 року, а не дії, про які він дізнався з листа НАБУ отриманого 29 травня 2020 року.

З огляду на встановлені вище обставини колегія суддів вважає, що строк, передбачений ч.1 ст.304 КПК, слід відраховувати з 15 травня 2020 року, тобто після отримання уповноваженими особами НАБУ 13 травня 2020 року заяви ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, а останнім днем на оскарження вказаної бездіяльності з урахуванням вихідних днів є 25 травня 2020 року, проте не 30 травня 2020 року як помилково зазначено слідчим суддею.

З огляду на викладене, незважаючи на помилкове зазначення слідчим суддею закінчення строку на оскарження бездіяльності 30 травня 2020 року замість 25 травня 2020 року, висновок слідчого судді про те, що скарга від 01 червня 2020 року на бездіяльність посадових осіб НАБУ подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК, є обґрунтованим.

Крім того, як вбачається зі скарги слідчому судді, ОСОБА_5 просить поновити пропущений не з його вини строк на звернення зі скаргою, проте не зазначає про об`єктивні обставини, що від нього не залежали, які перешкодили поданню скарги слідчому судді у визначені законом строки.

Стаття 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст.117 КПК зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

Пропущений процесуальний строк може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними. До поважних причин пропуску строку належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню скарги у визначені законом строки. Тому, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що за таких обставин, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для поновлення ОСОБА_5 пропущеного строку на звернення зі скаргою.

Тому, за результатами апеляційного розгляду колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею при розгляді скарги дотримані відповідні вимоги законодавства та прийняте законне та обґрунтоване рішення.

На підставі викладеного, оскільки інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують, істотних порушень вимог КПК, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів під час апеляційного розгляду не встановлено, ухвала слідчого судді від 11 вересня 2020 року є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а відтак вимоги апеляційної скарги ОСОБА_5 , підлягають залишенню без задоволення.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що повернення скарги слідчим суддею відповідно до положень ч.7 ст.304 КПК не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 303, 306, 309, 407, 422 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11 вересня 2020 року про повернення скарги залишити без змін.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

______________ ______________ ______________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3