н/п 1-кп/953/205/20
"26" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця м.Харкова, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України,-
встановив:
Захисником адвокатом ОСОБА_6 заявлено клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за спливом строків, передбачених ст. 49 КК України.
Відповідно до п.1 ч.1, ч.3 ст. 49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минуло два роки - у разі вчинення кримінального проступку, за який передбачене покарання менш суворе, ніж обмеження волі.
Перебіг давності переривається, якщо до закінчення зазначених у частинах першій та другій цієї статті строків особа вчинила новий злочин, за винятком нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше двох років.
Санкцією ч.1 ст. 125 КК України передбаченого максимальне покарання менш суворе, ніж обмеження волі.
Разом з цим, у відношенні ОСОБА_7 23 березня 2020 року ухвалений обвинувальний вирок Орджонікідзевським районним судом м.Харкова за вчинення ним, 06.04.2019 року приблизно о 20:00 годині, злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
На теперішній час вирок суду від не набрав законної сили, оскаржується в апеляційному порядку (за загальнодоступними даними ЄДРСР, справа № 644/4243/19)
Злочин передбачений ч.2 ст.121 КК України, у відповідності до ст. 12 КК України є тяжким злочином.
При наявності зазначеного вироку суду, підстави для застосування до обвинуваченого по даній справі п.1 ч.1 ст. 49 КК України - відсутні, оскільки однозначно не можливо стверджувати про відсутність підстав для переривання строку давності. Що не позбавляє сторону захисту , звернутися із відповідним клопотанням, при визнанні ОСОБА_7 не винуватим у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.121 КК України , або перекваліфікації його дій на нетяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше двох років.
Також захисником адвокатом ОСОБА_6 , заявлено клопотання про проведення розгляду даної справи за його участю в режимі відеоконференції, під час трансляції з іншого приміщення, а саме Жовтневого районного суду м.Харкова. Клопотання обґрунтовує введенням на території України карантину для запобігання поширення коронавірусу COVID-19.
Обвинувачений підтримав захисника, прокурор, потерпілий та представник, проти клопотання не заперечували.
Відповідно до ч.1 ст. 366 КПК України cудове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:
1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;
2) необхідності забезпечення безпеки осіб;
3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;
4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;
5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.
Захисником не надведено обґрунтованих підстав, передбачених ч.1 ст. 366 КПК України, для проведення судово розгляду даної справи за його участю в режимі відеоконференції між Київським районним судом м.Харкова та Жовтневим районним судом м.Харкова, внаслідок чого клопотання задоволенню не підлягає.
Також потерпілим усно заявлено про збільшення вимог по цивільному позову.
Відповідно до ч.4, ч.5 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Положеннями ст.ст.49, 174, 175, 182 ЦПК України не передбачено подання збільшених позовних вимог в усній формі, внаслідок чого клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 128, 286, 336, 372 КПК України, суд, -
В задоволені клопотань захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 , про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого та проведення засідань в режимі відео конференції відмовити.
В задоволені клопотання потерпілого про прийняття до розгляду усного збільшення позовних вимог відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений 31.08.2020р.

Суддя ОСОБА_1