Провадження №1-кс/369/3095/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000789 від 23.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
24 грудня 2020 року старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 звернувся до Києво-Святошинского районного суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000789 від 23.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22.12.2020, близько 22 год. 20 хвилин, маючи прямий умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, перебуваючи в приміщенні торгівельної зали супермаркету ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет», що розташований за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, 4, шляхом вільного доступу, маючи прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, та з метою незаконного збагачення, скориставшись відсутністю інших осіб поблизу себе, таємно викрав належні ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» товарно-матеріальні цінності, а саме: ковбасу «Мелітопольську» у кількості 9 штук, загальною масою 3,502 кг., на загальну вартість 580,75 грн., які помістив за пояс штанів, у які був одягнений.

23.12.2020 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області останньому повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

У вчиненні вказаного злочину підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харків, освіта середня, не працюючий, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий Подільським районним судом м. Києва 20.03.2019 за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 роки позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, проте під час іспитового строку повторно вчинив злочин проти власності.

Старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 вказує у своєму клопотанні, що підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України є: заява про вчинення злочину від 22.12.2020 року, протокол огляду місця події від 22.12.2020 року, протоколи допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження в сукупності.

Старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 зазначає, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, раніше неодноразово судимий за аналогічні злочини проти власності.

На даний час у даному кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому.

Старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 у своєму клопотанні зазначає про те, щов ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконного впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду старшим слідчим СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_6 обґрунтовується тим, що усвідомлюючи невідворотність реального покарання підозрюваний, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин у вчиненні якого він підозрюється, оскільки у разі визнання його винним, згідно санкції статті, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років позбавлення волі. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини (далі - ЄСПЛ), старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 зазначає, що ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування обвинуваченого, старший слідчий ОСОБА_6 у своєму клопотанні зазначає наступне: підозрюваний не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей та батьків похилого віку, тобто не має стійких соціальних зв`язків, підозрюваний не має місця роботи та постійного джерела доходів, підозрюваний не має постійного місця проживання та не зареєстрований на території Київської області.

Підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий вироком Подільського районного суду м. Києва 20.03.2019 за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, проте під час іспитового строку повторно вчинив злочин проти власності.

Враховуючи ці обставини і тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 вважає, що існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності за тяжкий злочин.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, старший слідчий СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 зазначає що даний ризик обґрунтовується тим, що наразі проводяться всі необхідні слідчі (розшукові) дії, направленні на повне всебічне розслідування вказаного кримінального провадження, зокрема збір всіх речових доказів та проведення необхідних слідчих дій, що мають істотне значення для досудового розслідування даного кримінального правопорушення. Також, на даний час встановлюються всі свідки даного кримінального правопорушення, для подальшого проведення з ними необхідних слідчих дій.

Таким чином, сторона обвинуваченняу своєму клопотанні вказує, що під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду і незаконного впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисникпросили обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.
Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
23.12.2020 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області останньому повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

23.12.2020 підозрюваному та його захиснику були надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: заява про вчинення злочину від 22.12.2020 року, протокол огляду місця події від 22.12.2020 року, протоколи допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження в сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.
Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, а саме те, що останній може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані, які характеризують особу останнього, суспільний інтерес, вік, стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, сімейний стан, відсутність у ОСОБА_4 постійного місця проживання та реєстрації на території Київської області, відсутність роботи, майновий стан та те, що він неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих кримінальних правопорушень. Крім того, враховує й те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а тому приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з огляду на що, для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні та заявлених у судовому засіданні, слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягала сторона захисту.
Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання, та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.
Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При визначенні ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його корисливий мотив, матеріальне становище ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що застава у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000789 від 23.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, освіта середня, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого Подільським районним судом м. Києва 20.03.2019 року за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 роки позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 діб, тобто до 20 лютого 2021 року (включно) в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 20 * 2027 гривень = 40 540 гривень (сорок тисяч п`ятсот сорок гривень).
Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;
- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;
- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати 59 діб, і закінчується 20 лютого 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1