№ 1-кс/755/3460/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, із середньою освітою, не одруженому, працюючому касиром в магазині «АТБ», учаснику бойових дій, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004525 від 24.07.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0004525 від 24.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 24.07.2020 року, приблизно о 15 годині 15 хвилин, перебував у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , де у нього виник злочинний умисел на вчинення розбійного нападу з метою заволодіння продуктами харчування з ресторану швидкого приготування їжі «McDonalds». Для досягнення вказаного умислу, ОСОБА_4 , через мобільний додаток «Glovo» замовив продукти харчування з ресторану швидкого приготування їжі «McDonalds» на суму 484 гривні. Реалізовуючи свої злочинні дії, направлені для здійснення нападу з метою заволодіння чужим майном, заздалегідь заготував предмет, схожий на пістолет, вийшов з ним на загальний коридор третього поверху будинку № 17 по вул. Празькій у м. Києві, став чекати кур`єра з доставки «Glovo». Приблизно о 15 годині 30 хвилин, побачив кур`єра «Glovo» ОСОБА_9 , який підіймався по сходинах, тримаючи в руках пакунки з продуктами харчування «McDonalds» та в цей час, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на здійснення нападу з метою заволодінням чужим майном, що знаходилось у ОСОБА_9 , під погрозою застосування насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тому дістав заздалегідь підготовлений ним предмет, схожий на пістолет, демонструючи його, почав погрожувати застосуванням зброї до потерпілого, чим подолав волю до опору останнього. Продовжуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_4 забрав зазначені продукти харчування, після чого, з місця події зник. 24 липня 2020 року, о 16 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , зберігаючи при собі викрадене ним майно, перебуваючи в квартирі АДРЕСА_3 , був затриманий працівниками поліції.

24 липня 2020 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, а саме у тому, що він вчинив напад з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаний з погрозою застосування насильства небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту свідків; протоколом проведення обшуку; протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого та іншими матеріалами у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто, в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статі, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває; може незаконно впливати на потерпілого та свідків, шляхом підмовляння, підкупу, погроз, може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання потерпілого, місце мешкання якого, останньому може бути відомо, що суттєво збільшує вищевказаний ризик; може вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, більш м`який запобіжний захід, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вважає, що підозра є обґрунтованою та підтверджується долученими до клопотання матеріалами. Дії підозрюваного ОСОБА_4 кваліфіковано правильно. Зокрема, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та може вчинити нові кримінальні правопорушення, а тому, у зв`язку з вищенаведеним, прохав клопотання задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти застосування до підозрюваного ОСОБА_4 . Зазначив, що дії його підзахисного хоч і підпадають під кримінальний злочин, але їх не можливо кваліфікувати за ст. 187 КК України. Зокрема, щодо ризиків, то Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що прокурор повинен довести вказані ним ризики з відповідними посиланнями на докази, однак, окрім тезисних заяв, прокурором більше нічого не надано. Вважає, що ризики не обґрунтовані та не доведені. Крім того, прохав долучити до матеріалів клопотання нагороду та посвідчення учасника бойових дій його підзахисного, які вказують на те, що останній є нормальною людиною і так сталися самі обставини. Підозрюваний ОСОБА_4 готовий співпрацювати з органами досудового розслідування, а тому, у зв`язку із вищенаведеним, прохав застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, оскільки останній працює, а вже у разі порушення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та пояснив, що він шкодує про те, що сталося, але на вчинки, які йому інкримінують, він не здатний. Зазначив, що він раніше не судимий, є учасником бойових дій, а тому, прохав застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за його місцем проживання.

Зокрема, у судовому засіданні свідок ОСОБА_10 (мама підозрюваного ОСОБА_4 ) за клопотанням захисника показала, що вона є мамою підозрюваного ОСОБА_4 . Зазначила, що її син гарно навчався та з відзнакою закінчив школу, завжди допомагав по господарству. У 2017 року її син пішов служити до АТО у 95-ту частину. Після того, як ОСОБА_4 повернувся зі служби, вони завжди з ним мирно проживали і він завжди цікавився сім`єю, адже, вона є багатодітною мамою та в них в сім`ї четверо дітей. Зокрема, скарг на поведінку її сина ні від кого не надходило, алкоголем він не зловживав. Крім того, її син не є агресивною людиною, їхня родина є дружньою і її менші діти ніколи з ним не конфліктували. Зазначила, що в разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, останній не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки і вона це може гарантувати.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного та свідка, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обгрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Разом з тим, відповідно до частини першої ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною другою ст. 183 КПК України визначено перелік злочинів, підстав та умов, за наявності яких слідчий суддя має право задовольнити клопотання про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до якої тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, у разі, якщо особа переховувалася від органу досудового розслідування, перешкоджала кримінальному провадженню, тощо. Проте, таких обставин у справі не встановлено. Зокрема, у матеріалах кримінального провадження відсутні докази того, що ОСОБА_4 перешкоджав кримінальному провадженню.

Поряд з цим, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, крім тяжкості злочину, у клопотанні слідчого не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що підозрюваний офіційно працює, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, докази щодо судимості також відсутні, є учасником бойових дій, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається слідчий в клопотанні та прокурор у судовому засіданні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, негативно впливати на хід розслідування справи кримінального провадження, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із застосування електронних засобів контролю, який з урахуванням вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 відповідні обов`язки.

За таких обставин, керуючись вимогами ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 208, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту,із застосування електронних засобів контролю, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження з 21 години 00 хвилин до 06 години 30 хвилин, строком на 60 днів до 20 вересня 2020 року включно.
Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання та роботи; носити електронний засіб контролю; утримуватися від спілкування з потерпілим у даному кримінальному провадженні.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: