Провадження № 1-кп/643/1353/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.01.2020 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0004250 року від 02.08.2019 року, за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, який не працює, не одружений, має на утриманні малолітню дочку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 22.09.2009 року Червонозаводським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 309 КК України до 9 місяців 15 днів позбавлення волі, звільнений 22.09.2009 року по відбуттю строку покарання; 24.12.2010 року Ленінським районним судом м. Харкова за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки; 03.04.2014 року Московським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 190, ст. 71 КК України до 3 років 3 місяців позбавлення волі, ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.10.2014 року звільнений від покарання на підставі ст. 2 Закону України «Про амністію у 2014 році»; 25.12.2014 року Орджонікідзевським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, згідно вказаного вироку звільнений від відбування призначеного покарання на підставі п. «в» ст. 1 Закону України «Про амністію у 2014 році»; 21.07.2016 року Московським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні 08.01.2020 року прокурором надано письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , на 60 днів.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, та яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до злочинів середньої тяжкості. Крім того, обвинувачений не працює, законних джерел отримання заробітку не має, будучи раніше судимим, вчинив ряд заздалегідь спланованих кримінальних правопорушень. Таким чином, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати наявними ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають у тому, що обвинувачений з урахуванням суворості покарання, що передбачене за інкриміновані йому кримінальні правопорушення, може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також чинити тиск на потерпілих та ряд свідків у даному кримінальному провадженні та іншим чином спонукати їх до відмови від показань або їх зміни по даному кримінальному провадженню. Ризики, передбачені КПК України на теперішній час не зменшились.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно обвинуваченого. Просили змінити запобіжний захід на домашній арешт. В обґрунтування захисником було зазначено на необґрунтованості підозри та відсутності доказів наявності ризиків.

Потерпіла ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, про дату та час судового розгляду повідомлялась належним чином.
Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд керується наступним.
Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. 131, 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 року, відносно ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Під час обрання вказаного запобіжного заходу слідчим суддею було надано оцінку відповідним доказам на предмет наявності обґрунтованої підозри. Крім того, слідчим суддею зроблений висновок щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Згідно ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а також до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Як вбачається з даних обвинувального акту та вимоги про судимість, після засудження ОСОБА_4 згідно вироку суду від 21.07.2016 року, щодо нього до судів направлено 8 обвинувальних актів, в тому числі щодо злочинів, які згідно даних вимоги про судимість вчинені в період іспитового строку.
Попередня ухвала суду від 24.10.2019 року про продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою була оскаржена захисником в апеляційному порядку. Згідно ухвали Харківського апеляційного суду від 14.11.2019 року, ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 24.10.2019 року щодо продовження строків тримання ОСОБА_4 під вартою залишено без змін.
Судовий розгляд кримінального провадження розпочато 03.12.2019 року. Свідки, потерпіла та обвинувачений судом ще не допитані, письмові докази не досліджувались.
Оцінюючи посилання ОСОБА_4 на його незадовільний стан здоров`я, суд враховує таке.
Судом ухвалою від 16.09.2019 року зобов`язано Харківську установу виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області № 27 провести невідкладне медичне обстеження обвинуваченого ОСОБА_4 , який тримається під вартою в Харківській установі виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області № 27, з метою визначення стану здоров`я ОСОБА_4 та вирішення питання щодо необхідності його лікування у встановленому законодавством України порядку.

Згідно листа Харківської установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області № 27 від 20.09.2019 року, вказану ухвалу для виконання передано до медичної частини № 27 філії Центру охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби у Харківській та Луганській областях.

Як вбачається з листа завідувача Харківської міської медичної частини № 27 філії «Центру охорони здоров`я державної кримінально виконавчої служби України» у Харківській та Луганській областях № 839-вих-19 від 31.10.2019 року, за результатом огляду ОСОБА_4 лікарями офтальмологом, отоларингологом, невропатологом, з урахуванням рекомендацій лікарів КНП «Міська поліклініка № 24» ХМР ОСОБА_4 призначене амбулаторне медикаментозне лікування. Станом на теперішній час загальний стан здоров`я ОСОБА_4 задовільний.

Таким чином, судом було вжите необхідних заходів для забезпечення ОСОБА_4 медичною допомогою.

Згідно отриманої судом інформації, ОСОБА_4 надається необхідне лікування, стан здоров`я останнього є задовільним.

Враховуючи наведене, суд не може визнати обґрунтованими вказані вище доводи сторони захисту.

Оцінюючи доводи обвинуваченого та його захисника щодо необґрунтованості підозри, суд керується таким.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 року, під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя здійснив оцінку наявних доказів на предмет доведеності наявності обґрунтованої підозри.
Виходячи з положень КПК України та правових висновків, викладених, зокрема, в п. 33 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року по справі № 288/1158/16-к, суд на даній стадії розгляду справи позбавлений можливості надавати юридичну оцінку діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 .
Враховуючи наведене та положення КПК України, оцінку доводам обвинуваченого щодо його невинуватості у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкриміновано, може буде надано судом після дослідження доказів, наданих сторонами кримінального провадження, зокрема у вироку суду.

Доводи сторони захисту щодо недоведеності ризиків суд також вважає необґрунтованими, оскільки прокурором в клопотанні про продовження тримання обвинуваченого під вартою перелічені ризики, які за доводами прокурора є підставою для продовження запобіжного заходу, та обставини, які свідчать про наявність вказаних ризиків. Яке було зазначено прокурором, на даний час вказані ризики не зменшились.
За таких обставин, враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на які посилався прокурор в клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на потерпілих і свідків, вчиненню інших кримінальних правопорушень, на даній стадії судового провадження суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , на строк до 24:00 години 05 березня 2020 року.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку щодо відсутності на даній стадії судового провадженні підстав для зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого, на більш м`який, на необхідність чого посилалась сторона захисту.
Одночасно суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_4 , що згідно Рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року він має право оскаржити в апеляційному порядку дану ухвалу в частині продовження строку тримання його під вартою.
Згідно ст. 205 КПК України, ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Керуючись ст. 34, 183, 314, 331, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , на домашній арешт відмовити.
Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 , на строк до 24:00 годин 05 березня 2020 року.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для ОСОБА_4 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала в частині запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1