Провадження №: 1-р/755/12/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву начальника 4 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2020, якою задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, яка полягає у неповернення тимчасово вилученого майна,

за участю учасників кримінального провадження:

адвоката ОСОБА_4 ,

встановив

Начальник 4 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва, у порядку ст. 380 КПК України, із заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді від 10.02.2020, якою задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, яка полягає у неповернення тимчасово вилученого майна, з огляду на наявність, на думку автора звернення, на те передумов регламентованих ст. 380 наведеного Кодексу.

Так, зокрема, заявник просить роз`яснити ухвалу суду та порядок її виконання.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні заяви, оскільки рішення є чітким та зрозумілим.

В судове засідання заявник не прибув, однак відповідно до ч. 2 ст. 380 КПК неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви, з огляду на, що слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд провадження у відсутність сторін та проаналізувавши доводи викладені у заяві та дослідивши матеріали додані до заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Виходячи зі змісту вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду.

Підстави для роз`яснення судового рішення існують тоді, коли постанова чи ухвала суду є незрозумілою, та без такого роз`яснення її тяжко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту (див. постанову ВП ВС від 14.06.2018 року у справі № 800/507/17).

Однак, за заявою про роз`яснення судового рішення суд не може змінювати змісту постановленого ним рішення, сама суть роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на питання щодо його правомірності чи законності, він лише повинен пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Якщо заявником порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

У цій ситуації проаналізувавши доводи викладені в заяві про роз`яснення рішення, дослідивши ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва, що містяться в системі документообігу вказаного суду «Д 3», слідчий суддя приходить до наступного.

Так, п`ятим відділенням СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області (адреса відділення (Дніпровський район м. Києва) - м. Київ, вул. Ю. Поправки, 14-А, здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000155, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 28, ч.2 ст.201, ч.2 ст.209 КК України.

20.12.2019 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 частково задоволено клопотання слідчого в ОВС 4 відділу СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 про обшук в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 08.05.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 28, ч.2 ст.201, ч.2 ст.209 КК України, а саме нежилого приміщення пл. 475,50 кв.м., яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») яке фактично використовує ОСОБА_8 та на праві власності належить ОСОБА_9 , з метою відшукання та вилучення речей, документів, зокрема: ПЕОМ, ноутбуків, флеш-накопичувачів, жорстких дисків чи іншої техніки, яка може зберігати електронні копії документів, мобільних телефонів, інших засобів зв`язку та сім-карток; факсиміле, записників, печаток, зошитів, журналів; договорів, контрактів, інвойсів, бухгалтерських документів, які використовуються у підробці фінансових та товарно-супровідних документах, товаро супровідні документи, оптичних (магнітних) чи паперових носіїв інформації, що містять відомості про вчинений злочин (чорнових записів), носіїв інформації, що містять відомості про записи з камер спостереження; фотознімків осіб.

24.12.2019 року на підставі цієї ухвали слідчим в ОВС СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 проведено обшук, в процесі якого за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 114 (приміщення магазину «Персидські килими»), у тому числі вилучено грошові кошти у сумі 566150 доларів США та 178320 Євро.

26.12.2019 року постановою слідчого СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області вищевказані грошові кошти, вилучені під час проведення обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 114, визнано речовими доказами.

02.01.2020 року слідчим винесено постанову про внесення змін до постанови про визнання речовими доказами від 26.12.2019 року, зокрема визнано речовими доказами грошові кошти у сумі 566 150 доларів США, 178 320 Євро, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, в тому числі предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, а саме гроші набуті кримінально протиправним шляхом.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_10 від 09.01.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_11 про арешт майна у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, а саме грошових коштів у сумі 566150 доларів США та 178320 Євро.

Тобто після проведення обшуку, на це майно не накладався арешт у порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Після цього, зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, вбачається, що постановою начальника четвертого відділу СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області від 06.02.2020 року внесено зміни до складу слідчої групи у вказаному кримінальному провадженні та визначено місцем проведення досудового розслідування місце розташування другого відділу СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області (м. Київ, пров. Аскольдів, 3-а), що територіально відноситься до Печерського району м. Києва та за територіальною підсудністю відноситься до юрисдикції слідчого судді Печерського районного суду м. Києва.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_12 від 11.02.2020 року (справа №757/5756/20-к) задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155 та накладено арешт на майно, вилучене під час обшуку за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 114.

Однак, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 10.02.2020 року було задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, яка полягає у неповернення тимчасово вилученого майна, а саме зобов`язано прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_11 , який наділений повноваженнями прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000155 від 08.05.2018 року, повернути ОСОБА_13 вилучене під час обшуку 24.12.2019 року у приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 114, майно, а саме: грошові кошти у сумі 566150 доларів США та 178320 Євро. Вказана скарга надійшла в провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 17.01.2020 року.

Будь - яких даних про зміну до складу слідчої групи у кримінальному проваджені внесеному до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155 та визначення іншого місця проведення досудового розслідування, органом досудового розслідування на момент постановлення ухвали слідчому судді надано не було, при цьому в судове засідання особа бездіяльність якої оскаржувалась не прибула. В той же час особі, яка подала вищевказану скаргу про викладені факти на час постановлення ухвали також відомо не було.

21.02.2020 року до прокуратури міста Києва надійшла ухвала слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 10.02.2020 року, якою задоволено заяву адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_14 , на бездіяльність прокурора та зобов`язано прокурора у кримінальному провадженні повернути ОСОБА_14 грошові кошти в сумі 566 150 доларів США, 178 320 Євро, однак заявнику є не зрозумілим порядок її виконання.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя, проаналізувавши заяву про роз`яснення судового рішення через призму зазначених заявником відомостей щодо того, що саме в ньому є йому незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію даного судового рішення, не вбачає підстав для задоволення цієї заяви заявника.

У той час, як дії суду (судді), вчинені при виконанні своїх обов`язків щодо здійснення правосуддя (самостійного виду державної діяльності, яка здійснюється шляхом розгляду й вирішення в судових засіданнях в особливій, установленій законом процесуальній формі адміністративних, цивільних, кримінальних та інших справ), є процесуальними. Оскарження в будь-який спосіб процесуальних актів, дій (бездіяльності) судів і суддів при розгляді конкретної справи поза передбаченим процесуальним законом порядком не допускається (див. постанову ВП ВС від 03.04.2018 року у справі № 820/5586/16).

Відповідно доводи заявника, які зводяться до того, що слідчим суддею при постановленні ухвали від 10.02.2020 року було порушено територіальну підсудність, у зв`язку із зміною місця проведення досудового розслідування, не можуть бути предметом аналізу, у порядку ст. 380 КПК України.

Тим паче, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (див. ухвалу Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-452іп16).

Роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання (див. ухвалу ВП ВС від 08.08.2019 у справі № 202/4467/14-к).

Зі змісту заяви мотивів, які б були підставою для роз`яснення ухвали суду, зокрема її незрозумілість, нечіткість чи суперечливість змісту, заявник не зазначив.

У цій справі ухвала слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2020 року викладена загальновживаними словами, складена у відповідності до вимог КПК України з посиланням на норми діючого кримінального процесуального законодавства, викладена чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту, містить чітку вказівку суб`єкта її виконання.

Відповідно відсутня значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення, що відповідно унеможливлює і саме роз`яснення судового рішення.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що начальник 4 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , який звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали слідчого Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2020, якою задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, яка полягає у неповернення тимчасово вилученого майна, не є уповноваженим суб`єктом звернення із такою заявою, оскільки ухвалою від 10.02.2020 року визнано бездіяльність саме прокурора, а не слідчого.

За таких обставини слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, які йому відомі, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що заява не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 369-372, 376, 380 КПК України, слідчий суддя,

постановив

У задоволенні заяви начальника 4 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2020, якою задоволено скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08.05.2018 року за №0000155, яка полягає у неповернення тимчасово вилученого майна - відмовити.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.

Копія ухвали не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати особі, що звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, учасникам судового провадження, які не були присутні у судовому засіданні.

Слідчий суддя: