СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2626/20
ун. № 759/8005/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2020 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 в кримінальному провадженні № 002390 від 17.05.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євлах, Азербайджанської Республіки, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого в м. Києві, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-

в с т а н о в и в:
20.05.2020р. до суду надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування свого клопотання посилався на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 16.05.2020, приблизно о 22 годині, знаходячись в районі «Жулянського мосту» на стороні Святошинського району в м. Києві, за попередньою змовою з ОСОБА_9 , застосовуючи насильство, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_10 , завдавши майнову шкоду на загальну суму 4800грн.

Заволодівши чужим майном, яке належить ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_11 з місця вчинення злочину втекли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим завдали останньому, майнову шкоду на загальну суму «4800» грн.
Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події; показами свідків; протоколом впізнання, протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, і за яке, згідно санкції ч. 2 ст. 186 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років .

У зв`язку з вищевикладеним слідчий просить клопотання задовольнити.
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 8 клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.
Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні інкрімінованого йому злочину визнав та розкаявся, просив застосувати цілодобовий домашній арешт.
Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.
18.05.2020року о 21 годині 24 хвилин (фактичний час затримання 14 година 30 хвилин), ОСОБА_4 затриманий за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. ст. 186 КК України в порядку ст. 208 КПК України.

18.05.2020року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. ст. 186 КК України.

Згідно частини 4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Разом з тим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості переважує принцип поваги до свободи особистості.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при обранні запобіжного заходу повинні враховуватись:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання;
6) репутація підозрюваного;
7) майновий стан підозрюваного;
8) наявність судимостей у підозрюваного;
9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.
Суд приймає до уваги щире каяття та враховує те, що підозрюваний раніше не судимий.
За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним кодексом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження, немає.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, оцінивши потреби досудового розслідування, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відповідності до ст. 181 КПК України.
Згідно ч.ч. 2,6 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не повязаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого, прибувати за кожною вимогою до суду або іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обовязків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:
1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного цілодобовий домашній арешт.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176,177, 178, 181, 194, 309, 395 КПК України, слідчий суддя-
у х в а л и в:
Відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві, прокурора та суду за першою вимогою;

- заборонити підозрюваному ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

- не спілкуватися з свідками, потерпілими у кримінальному провадженні;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на Святошинське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді діє 60 днів до 16 липня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1