Справа №295/4811/20
УХВАЛА
Іменем України

24.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_4 на рішення слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із указаною скаргою, в якій зазначив, що він як потерпілий в кримінальному провадженні №0001402 від 23.03.2020, за ознаками кримінального злочину, передбаченого ст. 172 КК України, звернувся до старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 із клопотанням про проведення процесуальної дії допиту свідка за участю потерпілого або його законного представника. Постановою слідчого від 15.04.2020 клопотання задоволено частково, тобто слідчий планує проведення допиту свідка без участі потерпілого або його законного представника. Посилаючись на положення ч. 6 ст. 223 КПК України, ОСОБА_4 вважає дану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню. З огляду на викладене у скарзі ОСОБА_4 просить визнати протиправною постанову старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 15.04.2020 про часткове задоволення клопотання потерпілого, а саме в частині відмови у задоволенні клопотання в порядку ст. 223 КПК України за участю його представника, а також просить скасувати указану постанову та зобов`язати старшого слідчого ОСОБА_5 провести допит свідка голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 за участю потерпілого або його законного представника.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання з підстав у ньому викладених, просив його задовольнити. Додав, що посилання слідчого в оскаржуваній постанові на державну таємницю є необґрунтованим, оскільки у даному випадку фактично має місце трудовий спір, який полягає у порушенні законодавства про працю.

Старший слідчий СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду скарги згідно з вимогами КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши й дослідивши матеріали скарги, приходить до висновку, що вимоги скарги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та за якими надано право на оскарження. Так, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Зі змісту доданих до скарги матеріалів вбачається, що гр. ОСОБА_4 є потерпілим у кримінальному провадженні №0001402 від 23.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, та останній 14.04.2020 звернувся до старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 із клопотанням про проведення слідчої дії допиту голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 в якості свідка за участю потерпілого або його законного представника.

Постановою старшого слідчого ОСОБА_5 від 15.04.2020 дане клопотання задоволено частково, а саме в частині допиту голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 в якості свідка. У проведенні такого допиту за участі потерпілого або його законного представника було відмовлено з метою недопущення розголошення відомостей, що становлять державну таємницю чи інших відомостей, які становлять інтерес для слідства.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження тощо. За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

До однієї із загальних засад кримінального провадження положення статті 7 КПК України відносить змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання потерпілого про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно із ч. 6 ст. 223 КПК України слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.

На переконання слідчого судді, відмова слідчого у задоволенні клопотання в частині проведення допиту свідка голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 за участю потерпілого або його представника з мотивів недопущення розголошення відомостей, що становлять державну таємницю чи інших відомостей, які становлять інтерес для слідства є необґрунтованою, оскільки така відмова суперечить вимогам ч. 6 ст. 223 КПК України та п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України.

Так, слідчим суддею звернуто увагу, що оскаржувана постанова не містить посилань на відомості, котрі на думку слідчого можуть становити державну таємницю у даному кримінальному провадженні, а апелювання до недопущення розголошення відомостей, які становлять інтерес для слідства, не може слугувати підставою для відмови у задоволенні клопотання в силу змісту ч. 6 ст. 223 КПК України.

З огляду на викладене, завдання кримінального провадження, предмет досудового розслідування слідчий суддя приходить до висновку про можливість задоволення вимог клопотання щодо скасування постанови слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 15.04.2020 та зобов`язання слідчого провести допит свідка голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 за участю потерпілого або його представника.
В той же час слідчий суддя вважає за можливе відмовити в задоволенні вимог скарги щодо визнання протиправною постанови старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 15.04.2020 про часткове задоволення клопотання потерпілого за недоведеністю відповідності даних вимог положенням чинного кримінального процесуального законодавства України, зокрема ст. 307 КПК України.

На підстав викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 91-93, 220, 223, 303, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Скаргу задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 15.04.2020 про часткове задоволення клопотання потерпілого ОСОБА_4 від 14.04.2020 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001402 від 23.03.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172 КК України, в частині відмови у проведенні допиту свідка голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 за участю потерпілого або його представника.

Зобов`язати слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 або іншого слідчого, уповноваженого здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001402 від 23.03.2020, провести допит свідка голови комісії з реорганізації Житомирської митниці ДФС ОСОБА_6 за участю потерпілого або його представника відповідно до положень ч. 6 ст. 223 КПК України.

У задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя