Справа №345/347/20
Провадження № 1-кс/345/79/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25.01.2020 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, яке надійшло до суду 25.01.2020, -
ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст.185 КК України, так як він вчинив тяжкий злочин, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3-х до 6-ти років позбавлення волі.

Згідно п. 5 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад трьох років.
Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці) поєднаному із проникненням до житла, вчиненому повторно, відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України є тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3 до 6 років.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Так, підозрюваний усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не став, що свідчить про сталу злочинну спрямованість останнього та небажання ставати на шлях виправлення.
За таких обставин з метою недопущення вчинення обвинуваченим нових злочинів, унеможливлення його переховування від органів досудового розслідування та суду слід обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На даний час запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу неможливо, тому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.
ПідозрюванийОСОБА_4 був затриманий працівниками Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області 24.01.2020 о 17.37 годин , в порядку ст. 208 КПК України.
Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до попочатку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду та підписом його захисника.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задоволити, оскільки ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та на даний час наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, з врахуванням того, що ОСОБА_4 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, ніде не працює, не одружений, на даний час відносно нього в Калуському міськрайонному суді розглядається кримінальне провадження за ч.2 ст.185 КК України, однак ОСОБА_4 на шлях виправлення не стає, а продовжує вчиняти злочини проти власності , що свідчить про його схильність до вчинення кримінальних правопорушень, а тому підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу немає.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюта вказав, що підставою для обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків. Однак в даному випадку відсутня обґрунтована підозра, оскільки в матеріалах, долучених до клопотання, відсутні докази про те, що його підзахисний причетний до вчинення даної крадіжки. Як вбачається з матеріалів справи, проникнення в житло його підзахисного було проведено з порушенням вимог ст.233 КПК України, так як його підзахисний не давав згоди на проникнення, ухвали суду на проникнення в житло не було, тому дії працівників поліції є незаконними і ті результати, які були встановлені в результаті незаконного проникнення і обшуку, також є незаконними, оскільки КПК України чітко передбачено, коли можна проникнути в житло особи без ухвали суду. Крім того, крадіжка було вчинена 23. 01.2020, а до його підзахисного незаконного проникли 24.01.2020 і безпосереднього переслідування ОСОБА_4 не було. Тому вважає, що в даному випадку грубо порушено ст.233 КПК України і докази, долучені до клопотання є неприпустимими і незаконними. Ті речі, які вилучили з квартири ОСОБА_4 , йому принесла особа по імені ОСОБА_7 , який був винен підозрюваному гроші. На даному етапі клопотання про тримання під вартою є безпідставним, необґрунтованим та незаконним. Крім того, матеріалами справи не підтверджено такої кваліфікуючої ознаки як повторність. Просить врахувати все вище наведене, а також те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання , та відмовити в задоволенні клопотання .

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків; думку захисника, підозрюваного, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці) , вчиненому повторно, поєднаному із проникненням у житло.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за корисливі злочини, на шлях виправлення не став, а повторно вчинив новий злочин.
Так, 23.01.2020 ОСОБА_4 при невстановлених слідством обставинах знайшов ключі від квартири АДРЕСА_2 .
В той час у нього виник умисел на крадіжку чужого майна із вказаної квартири.
З цією метою ОСОБА_4 23.01.2019 близько 19:00 год. підійшов до квартири АДРЕСА_2 , де за допомогою знайдених ключів відкрив двері.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 перебуваючи у квартирі скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, з корисливих мотивів та з метою викрадення чужого майна, умисно, таємно, повторно викрав телевізор марки «Samsung» вартістю 3000 грн., цифровий фотоапарат марки «Kodak» вартістю 400 грн., флакон жіночих парфумів марки «J`astly» вартістю 250 грн., флакон жіночих парфумів «NY creation man amour» вартістю 300 грн., 5 каблучок із металу білого кольору загальною вартістю 1300 грн., один ланцюжок із металу білого кольору вартістю 250 грн. та 500 Євро, що згідно курсу валют НБУ станом на 23.01.2020 становить 13490 грн., чим заподіяв потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 18990 грн.
Викраденим майном ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд.
25.01.2020 ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України по кримінальному провадженню № 0000095.

Вказана підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з ЄРДР від 24.01.2020, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , заявою ОСОБА_4 , , інформацією ОСОБА_4 , протоколом огляду місця від 24.01.2020 , іншими зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Згідно п. 5 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад трьох років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомихдоказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний, перебуваючи на волі може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, те , що він ніде не працює, не одружений утриманців не має, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, а також те, що на даний час на розгляді Калуського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст.185 КК України, а тому він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
Що стосується тверджень захисника обвинуваченого, щодо необгунтованості підозри ОСОБА_4 та недопустимості доказів, які долучені до клопотання, як таких, що здобуті з порушенням норм КПК України, то слідчий суддя виходить з наступного.

Як вбачається з інформації ОСОБА_4 , яка надана оперуповноваженому сектору кримінальної поліції Калуського відділу поліції ГУНП ОСОБА_10 , ОСОБА_4 вказав, що 23.01.2020 року близько 19.00 годин він проник до квартири, ОСОБА_11 , яку відкрив ключами, які знайшов в АДРЕСА_3 , звідки викрав два срібні кільця, фотоапарат, плазмовий телевізор . Після чого закрив квартиру тим же ключем. Телевізор сховав в підвальному приміщенні свого будинку , що в м.калуш по АДРЕСА_4 , а решта речей відніс всередину своєї квартири, з метою подальшого їх продажу, оскільки були потрібні гроші(а.с.9).

Крім того, як вбачається з протоколу огляду місця події від 24.01.2020 , який був проведений в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , огляд був проведений у присутності ОСОБА_4 . З даного протоколу також вбачається, що ОСОБА_4 добровільно провів працівників поліції до кімнати в приміщенні квартири та добровільно видав такі речі як: 2 пари ключів чорного кольору з зеленим чіпом та написом на ключах «Kozak», цифровий фотоапарат «Codak», зарядний пристрій «Power bank, коробку від фотоапарату «Casio», два срібних персня, пакетик поліетиленовий із ґудзиками, прозору коробку із бісером, флакон парфумів «NY creation man amour заповнений менше половини рідиною, флакон парфумів «J»astly» із рідиною наполовину заповнений, в`язку ключів, яка складається із семи різних ключів сріблястого металевого кольору, які було вилучено та опечатано. Також ОСОБА_4 було видано взуття (а.с.10)
Відповідно до ч.1 ст.233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Враховуючи вище наведене, слідчий суддя приходить до переконання, що проникнення в житло ОСОБА_4 відбулося без ухвали слідчого судді, однакзгодою ОСОБА_4 , що не суперечить вимогам КПК України.
Крім того, в день подачі клопотання про застосування запобіжного заходу, а саме 25.01.2020, слідчими СВ Калуського ВП ГУНП було подано також і клопотання про надання дозволу на проведення обшуку в помешканні за адресою: АДРЕСА_1 , та накладення арешту на майно, яке було вилучено за зазначеною адресою, як це передбачено вимогами ч.3 ст.233 КПК України та ст.ст. 168,171 КПК України.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність на цей час того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає 30 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання задоволити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, починаючи з часу фактичного затримання, а саме з 17.37 годин 24.01.2020 до 17.37 годин 23.03.2020 включно.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 63 060 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю ; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування, а в разі внесення застави в частині покладених обовязків виконання ухвали доручити Калуському ВП ГУНП в Івано-Франківській області.
Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом пяти днів з дня проголошення, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.
Повний текст ухвали проголошено о 10.40 годин 27.01.2020

Слідчий суддя: