Справа №639/840/20
Провадження №1-кс/639/379/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 лютого 2020 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000190 від 03.02.2020 року, -
В С Т А Н О В И В:
10.02.2020 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна виданого ОСОБА_4 і в подальшому вилучене 04.02.2020 року в ході огляду місця події за адресою м. Харків, пр-т Любові Малої, 45.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 01.02.2020 року у період часу з 04.00 год. до 06.00 год., за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 23 невстановлена особа вчинила крадіжку акумулятора з автомобіля, що належить ОСОБА_5 .
Під час досудового розслідування, в якості свідка було допитано ОСОБА_4 , який повідомив, що невстановлена особа 01.02.2020 року продала йому акумулятор «Веста» за 150 гривень. 04.02.2020 року ОСОБА_4 добровільно видав вказаний акумулятор, який було вилучено.
Встановлено, що вказане вилучене майно імовірно належить громадянину ОСОБА_5 , і має бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Відсутність рішення про накладення арешту на вилучене майно унеможливлює належне проведення слідчих (розшукових) дій з таким майном.
У зв`язку із цим, з метою встановлення обставин таємного викрадення чужого майна, а також особи, причетної до її вчинення, а також безпосереднього збереження майна, прокурор вважає, що є наявними підстави для накладення арешту на нього так як повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
У судовому засіданні прокурор підтримав вимоги клопотання, посилаючись на наявність правових підстав для арешту зазначеного майна.
Власник майна повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явився, про причину своєї неявки суду не повідомив,звернувся до суду із заявою в якій просив проводити розгляд справи за його відсутністю.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
04.02.2020 року вказані вище речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.
Прокурором у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також воно має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у зв*язку з чим його клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000190 від 03.02.2020 року - задовольнити.
Накласти арешт на майно, шляхом заборони користування, володіння, розпорядження та відчуження, яке добровільно видане ОСОБА_4 і в подальшому вилучене 04.02.2020 року в ході огляду місця події за адресою м.Харків, пр-т Любові Малої, 45, а саме: на акумулятор «Westa», 60Ач, 12В, 600А.
Визначити місцем зберігання вказаного вище майна Новобаварський ВП ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 45.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (пяти) днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1