Справа № 615/564/20
Провадження № 1-кп/615/92/20
У Х В А Л А

28 травня 2020 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретареві ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
потерпілого ОСОБА_5 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000137 за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Люботин Харківського району Харківської області, громадянина України, українця, не одруженого, із середньою освітою, що не працює, в силу ст. 89 КК України раніше не засуджений, що мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

28 травня 2020 року до Валківського районного суду Харківської області надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обвинувальний акт відповідає вимогам передбаченим КПК України. Підстави для повернення акту прокурору відсутні.

Зазначене кримінальне провадження підсудне Валківському районному суду Харківської області.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

В судовому засіданні визначено дату та місце проведення судового розгляду кримінального провадження, з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у справі.

Отже, суд вважає за необхідне призначити кримінальне провадження до розгляду по суті.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення застави, оскільки він закінчується 02.06.2020 року.

Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обгрунтування зазначені в ньому.
Обвинувачений в судовому засіданні не висловив заперечень щодо продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий не заперечив проти призначення справи до розгляду по суті.

Суд, вислухавши пояснення учасників, дослідивши зміст обвинувального акту, прийшов до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що протягом лютого-березня 2020 року ОСОБА_4 тимчасово мешкав в домоволодінн своєї знайомої ОСОБА_6 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . 22.03.2020 року, близько 09:00 години до будинку прийшов ОСОБА_5 , якому ОСОБА_4 відчинив двері та запросив до середини буинку. Цього ж дня, близько 09:20 години ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 в кухні будинку почали вживати алкогольні напої. Близько 10:00 години між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виникла словесна сварка на грунті правомірності перебування та проживання ОСОБА_4 в будинку ОСОБА_6 протягом тривалого часу. Під час виниклої словесної сварки, ОСОБА_4 з крісла, на якому сидів, дістав ніж та почав демонструвати його ОСОБА_5 . Близько 11:00 години цього ж дня, ОСОБА_5 наніс два удари кулаками рук по черзі в область обличчя та грудей ОСОБА_4 , який стояв навпроти входу до спальної кімнати. Від удару ОСОБА_5 , ОСОБА_4 упав на підлогу, опинившись біля ліжка, під яким заховав раніше ніж. В цей час, ОСОБА_5 з метою заспокоїти ОСОБА_4 сів зверху на груди та почав утримувати останнього руками. В цей час, у ОСОБА_4 раптово виник прямий умисел, направлений на спричинення ОСОБА_5 тяжких тілесних ушкоджень. З метою реалізації злочинного умислу, ОСОБА_4 в положені лежачі, правою рукою з-під ліжка дістав захований ніж. Взявши вказаний ніж правою рукою лезом до гори, усвідомлюючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у виді тяжких тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, умисно наніс ОСОБА_5 лезом вказаного ножа один боковий удар в задню стінку грудної клітини справа. В цей момент, ОСОБА_5 почав кликати на допомогу ОСОБА_7 . При цьому, ОСОБА_4 , реалізувавши свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , переклав ніж до лівої руки та більше активних дій, спрямованих на спричинення тілесних ушкоджень не вчиняв. Після цього, ОСОБА_7 підійшов до ОСОБА_4 з ОСОБА_5 та побачив в лівій руці ОСОБА_4 ніж з коричневим руків`ям. З метою надання допомоги ОСОБА_5 , ОСОБА_7 розтиснув пальці лівої руки ОСОБА_4 , забрав ніж та вийшов з кімнати до кухні. В результаті своїх протиправних дій ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 , згідно висновку експерта № 12-14/68-Важ/20 від 26.05.2020 року, тілесні ушкодження у вигляді проникаючої колото - різаної рани задньої поверхні грудної клітки справа, правобічного гемотораксу. Вищезазначена травма грудної клітки у вигляді проникаючої колото - різаної рани задньої поверхні грудної клітки з права з утворенням гемотораксу відноситься до тяжких тілесних ушкоджень по критерію небезпеки для життя в момент заподіяння.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Ухвалою слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 02.04.2020 року стосовно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 29.05.2020 року

Ухвалою слідчого судді Валківського районного суду Харківської області від 21.05.2020 року відносно ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід до 02.06.2020 року.

Підставою для обрання запобіжного заходу стала наявність з боку ОСОБА_4 ризиків передбачених п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме останній може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на потерпілого.

Будь-яких відомостей, що перебуваючи на свободі ОСОБА_4 буде впливати на потерпілого, в судове засідання з вирішення питання про продовження міри запобіжного заходу, - не надано.

Проте, ОСОБА_4 може переховуватись від суду, оскільки під час встановлення особи останній пояснив, що постійного місця мешкання та роботи не має, будь-яких сімейних стосунків не підтримує.

Отже, суд вважає, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків та певної позитивної репутації.

Згідно з положеннями статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в в тому числі міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців та репутацію обвинуваченого.

Згідно санкції ч. 1 ст. 121 КК України, ОСОБА_4 загрожує покарання в разі визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого йому кримінального правопорушення у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років.

Таким чином, суд вважає, що з боку ОСОБА_4 зберігається визначальний ризик, передбачений статтею 177 КПК України, а саме переховуватись від суду.

Разом з тим, суд не погоджується із твердженням прокурора, про те, що продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно застосувати без визначення застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно з ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути обґрунтованим.

Визначення розміру застави під час обрання або продовження міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою є альтернативним способом гарантії виконання обвинуваченим процесуальних прав та обов`язків.

При цьому, такий спосіб більшою мірою захищає права громадянина.

Виходячи з аналізу вищевказаних норм, при обранні чи продовженні міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя, суд хоч і має право не визначати розмір застави, - таке рішення має бути обгрунтуваним.

В судовому засіданні встановлено, що цивільний позов потерпілим не заявлено, крім того потерпілий не наполягає на ізоляції від суспільства обвинуваченого, даних про те, що обвинувачений був засуджений за дії пов`язані із заподіянням шкоди здоров`ю громадян, - не має.

Отже, підстав не визначати розмір застави ОСОБА_4 не вбачається.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням майнового та сімейного стану обвинуваченого, суд вважає достатнім розмір застави, що підлягає сплаті обвинуваченим в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 42 040 грн. 00 коп.

Крім того, відповідно до положень п. 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти, зокрема рішення про направлення доручення представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Згідно ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

За таких підстав, суд вважає за необхідне направити доручення Валківському районному сектору філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області щодо складення досудової доповіді стосовно ОСОБА_4 .

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

На підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України призначити судовий розгляд в приміщенні Валківського районного суду Харківської області на 15:00 годину 04 червня 2020 року у відкритому судовому засіданні за участю обвинуваченого, прокурора та потерпілого.

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» продовжити на строк до 24 липня (включно) 2020 року.

Визначити розмір застави в сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 42 040 грн. 00 коп., який може бути внесений на депозит Валківського районного суду Харківської області.

В разі внесення зазначеної застави звільнити ОСОБА_4 з-під варти та покласти на обвинуваченого обов`язки:
прибувати до суду за його викликом;
не відлучатись із населеного пункту в якому він мешкає без дозволу прокурора або суду;
повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.
Реквізити для сплати застави:
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249
Банк отримувача ДКСУ, м. Київ
Код банку отримувача (МФО) 820172
Рахунок отримувача UA0006674

Доручити Валківському районному сектору філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області скласти досудову доповідь стосовно ОСОБА_4 .

Подати досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 до Валківського районного суду Харківської області в строк до 19 червня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду лише в частині продовження строку запобіжного заходу протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1