Справа №523/4047/16-к
Провадження №1-кп/523/86/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2020 року Суворовський районний суд міста Одеси у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , у присутності обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт та додані до нього документи у кримінальному провадженні за № 90004389 від 5.08.2015р. за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, -

Встановила:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт з долученими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що 29.04.2020 року під час судового засідання на підставі ст.331 ч.3 КПК України відносно обвинуваченого ОСОБА_7 був продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор». Строк дії ухвали суду припиняє свою дію 27.06.2020 року.

У ході судового засідання прокурор надав письмове клопотання та заявив про необхідність продовження щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в тому числі висновками експертиз, судовий розгляд ще триває, не допитані всі свідки, ризики, передбачені ст.177 КПК України не змінилися, продовжують існувати, що дає підстави вважати, що обвинувачений може незаконно впливати на недопитаних свідків, не виключається ризик переховування, вчинення іншого кримінального правопорушення, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого, у зв`язку з чим вважав за доцільне продовжити щодо обвинуваченого строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_7 , який як вбачається має міцні соціальні зв`язки, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_7 , та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може вдатися до спроб будь-яким чином перешкодити кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу захисника ОСОБА_6 , яка заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи тим, що вказані прокурором ризики безпідставні, ніяким чином не підтверджені, майже всі свідки допитані, а які не допитані, то їх місце знаходження встановити не можливо, тому не зрозуміло яким чином обвинувачений може на них впливати, також зазначаючи, що ОСОБА_7 раніше не судимий, тому стверджувати, що підзахисний може вчинити інше кримінальне правопорушення безпідставно, щодо ризику переховування, на який посилається прокурор, має місце перелік обставин станом на 2016 рік, але з моменту затримання пройшло майже чотири роки, за цей період обвинувачений перебував під домашнім арештом, з`являвся до суду, своєї поведінкою демонструючи виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, ніяким чином не переховувався, тому ризики як такі відсутні, крім того ОСОБА_8 має постійне місце мешкання, на його утриманні знаходиться матір похилого віку, відомості раніше були долучені до матеріалів провадження, у зв`язку з чим просила відмовити в задоволенні клопотання сторони обвинувачення, застосувати відносно підзахисного запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі; обвинуваченого, який підтримав думку захисника, запевняючи, що буде проживати за місцем мешкання та з`являтися на всі виклики суду; враховуючи положення ст.331 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, колегія суддів вважає за доцільне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

За змістом ст.331 ч.3 КПК України при судовому розгляді незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі ще триває, на даний час не досліджені всі докази, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_7 відносяться до особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання, у разі визнання особи винною, у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, враховуючи, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, що дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно вливати на недопитаних свідків з метою зміни ними показів, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла до висновку що раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості інкримінованого обвинуваченому діяння, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що на даній стадії судового провадження не уможливлює застосування щодо ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б перешкоджали або давали підстави для зміни запобіжного заходу на теперішній час судом не встановлено.

Крім цього, статтею 183 ч.3 КПК України регламентовано, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За змістом положення ст.183 ч.4 п.2 КПК України суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Разом з цим, викладені у клопотанні доводи прокурора щодо незастосування до ОСОБА_7 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у зв`язку з вчиненням інкримінованого злочину, що призвело до загибелі людини, судом прийняті до уваги, однак враховуючи, що на теперішній час докази вини щодо обвинуваченого ще знаходяться на стадії дослідження, судове слідство триває, при цьому особа довгий час утримуються під вартою, зважаючи на характер і обставини інкримінованого обвинуваченому діяння та наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, суд відповідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за можливе в якості гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах розміру, передбаченого п.3 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме у виключних випадках застава може бути застосована у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 177-178, 182, 183, 194, 196, 205, 331, 369-372, 392 КПК України, колегія суддів,-

Постановила:

Клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 9.08.2020р. включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України у межі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1.01.2020р., що складає 1051000 (один мільйон п`ятдесят одну тисячу) гривень.
Зазначену суму обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум.,

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 11.06.2020 року заставна сума за ОСОБА_7 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 9.08.2020 року.
Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

На підставі Рішення Конституційного Суду України №4рп-2019 від 13.06.2019 року, ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя : ОСОБА_1

Судді : ОСОБА_2

ОСОБА_3