Справа № 404/2369/20
Номер провадження 1-кс/404/713/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2020 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0002627, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кіровограда, українця, громадянина України, з професійною освітою, не одруженого, не працюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , відповідно до ст.89 КК України не маючого судимостей,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням у вказаному кримінальному провадженні, яке погоджено прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 18.04.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, тобто умисного заподіяння працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.04.2020 року о 14 год. 40 хв. командир взводу №2 роти №3 батальйону УПП в Кіровоградській області лейтенант поліції ОСОБА_7 , перебуваючи на чергуванні разом із ОСОБА_8 по охороні громадського порядку м.Кропивницького у складі екіпажу «Ліана 151», прибув на вул.Металургів, 3 у смт.Новому, де під час адміністративного затримання ОСОБА_5 , останній заподіяв йому, схопивши та кинувши на землю, тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку та забою м`яких тканин голови.

Під час досудового розслідування 19.04.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Заслухавши прокурора, яка підтримала внесене клопотання, підозрюваного та його захисника, які не заперечуючи твердження про вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, просили обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі, не заперечуючи проти застосування до останнього домашнього арешту, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України, матеріали клопотання: копія рапорту про надходження повідомлення про вчинення злочину до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, копія заяви потерпілого про притягнення до відповідальності, копії протоколів допиту підозрюваного, потерпілого, свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протокол затримання особи, підозрюваної у злочині, копія повідомлення про підозру, копія наказу про призначення ОСОБА_7 на посаду інспектора УПП в м.Кіровограді, копія наказу про призначення ОСОБА_7 командиром взводу №1 роти №3 УПП в Кіровоградській області, копії наказів про прийняття на службу ОСОБА_8 та про призначення останнього на посаду інспектора взводу, копія журналів реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, копія книги нарядів, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с.5-35) - містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні раніше зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, вчинення якого підозрюваним не заперечується стороною захисту.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що наявні матеріали клопотання свідчать про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.345 КК України.

Водночас, положеннями ч.1 ст.183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що кожен із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Згідно з вимогами ст.178 КПК України слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Відповідно ст.89 КК України ОСОБА_5 вважається таким, що немає судимостей. При цьому згідно з правовою позицією, викладеною у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.09.2018 року (справа №647/1831/15-к) не повинен відчувати жодних негативних наслідків колишньої судимості, а врахування погашеної судимості при вирішенні будь-яких питань, у т.ч. і при характеристиці особи, суперечить самій суті інституту припинення судимості і є неприпустимим.

Крім того, суду не надано жодних доказів, що ОСОБА_5 переховувався від органів досудового розслідування, що само собою виключається тим фактом, що останній був затриманий відповідно до п.2 ч.1 ст.208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину, що підтверджують у судовому засіданні прокурор та слідчий. Також судом не встановлено факту перешкоджання ОСОБА_5 кримінальному провадженню та повідомлення останньому про підозру у вчиненні іншого злочину. Такі факти не відомі стороні обвинувачення, про що вони прямо вказали під час судового засідання.

Вказані з`ясовані судом обставини, дані про особу підозрюваного, який вважається таким, що не має судимостей, не дають суду підстав застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, згідно з прямою вимогою закону, визначеною у п.3 ч.2 ст.183 КПК України.

При цьому, встановлено, що ОСОБА_5 відповідно до ст.89 КК України вважається таким, що немає судимостей, підозрюється у вчиненні умисного злочину середньої тяжкості в умовах карантину стосовно працівника правоохоронного органу, неодружений, має на утриманні малолітню дитину. Відсутність у підозрюваного ОСОБА_5 офіційного місця роботи вказує на відсутність у підозрюваного міцних соціальних і виробничих зв`язків. При цьому підозрюваний немає постійних законних доходів, а відтак законних засобів до забезпечення свого проживання, що характеризує його майновий стан. Вказане, зважаючи на зміст висунутої підозри у вчиненні умисного злочину середньої тяжкості вказує на можливість продовження ним злочинної діяльності шляхом вчинення іншого кримінального правопорушення, можливості незаконно впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що підтверджує заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Отже, сукупність раніше викладених і встановлених обставин, зважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні умисного злочину середньої тяжкості підозрюваним, наявність на утриманні останнього малолітньої дитини, вказує на те, що застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для запобігання доведеним перед слідчим суддею ризикам. Крім того, застосування до ОСОБА_5 вказаного запобіжного заходу не заперечувалося останнім.

З огляду на викладені обставини, а також дані про особу ОСОБА_5 , згідно з якими він має постійне місце проживання у м.Кропивницькому, а також утримує малолітню дитину, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання раніше вказаним ризикам можливе шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж найсуворішій, який пропонує застосувати сторона обвинувачення. При цьому доводи сторони обвинувачення про необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного у виді тримання під вартою суперечать вимогам законодавства та є не переконливими з приводу того, що запобігання вказаним раніше ризикам не можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно із вимогами ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який ідеться в клопотанні.

Отже, враховуючи відсутність необхідних умов, передбачених п.3 ч.2 ст.184 КПК України, для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурором не доведено те, що запобігання вказаним у клопотанні ризикам неможливо шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, зокрема домашнього арешту.

У зв`язку з вказаним, слідчий суддя вважає за необхідне частково задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 та вважає доцільним застосувати до нього в межах строку досудового розслідування більш м`який запобіжний захід домашній арешт, заборонивши йому цілодобово залишати житло, поклавши на підозрюваного обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий: негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

При цьому, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах двохмісячних строків досудового розслідування, які завершуються відповідно 18.06.2020 року, із врахування того, що ОСОБА_5 затримано 18.04.2020 року.

За викладених обставин клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194, 196, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто з 20.04.2020 року по 18.06.2020 року, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою місця проживання по АДРЕСА_1 .

Строк дії ухвали визначити до 18.06.2020 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 18.06.2020 року наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.202 КПК України підозрюваного ОСОБА_5 негайно доставити до місця проживання і звільнити з-під варти.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, а також для контролю за виконанням - слідчому та прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у досудовому розслідуванні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло по АДРЕСА_1 , вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Кіровського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1