Справа № 361/3048/20
Провадження № 1-кс/361/745/20
УХВАЛА
20 травня 2020 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання старшого слідчого Броварського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Броварської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001480 від 14.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
18 травня 2020 року старший слідчий СВ Броварського відділу поліції ГУ НП в Київській області майор поліції ОСОБА_3 звернувся з клопотанням, погодженим прокурором Броварської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучений у ОСОБА_5 одяг, а саме: куртку, кофту, кросівки, які є предметом доказування у даному кримінальному провадженні, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, до проведення всіх необхідних судових експертиз, у межах кримінального провадження № 0001480 від 14.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Слідчий клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Броварського ВП ГУ НП України у Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001480 від 14.05.2020 року,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Відповідно до матеріалів клопотання, 14 травня 2020 року, приблизно о 03 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 , побачив на прибудинковій території транспортний засіб мотоцикл марки «HYOSUNG GT 650R», реєстраційний номер НОМЕР_1 , належний на праві власності ОСОБА_6 , після чого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння траснпортним засобом.

У ході подальшого проведення досудового розслідування у межах даного кримінального провадження, 15.05.2020 року ОСОБА_5 для огляду та визнання в якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, добровільно видав одяг в якому він перебував, під час вчинення кримінального правопорушення, а саме: куртку, кофту та кросівки.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 18 травня 2020 року, старшим слідчим Броварського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання оглянутого 15 травня 2020 року та вилученого у ОСОБА_5 одягу: куртки, кофти, кросівок речовими доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку із розслідуванням вказаного кримінального провадження, необхідністю доказування стороною обвинувачення фактів та обставин вчинення кримінального правопорушення, а також встановлення осіб, які можуть бути причетними до вчинення кримінального правопорушення, старший слідчий Броварського ВП ГУ НП в Київській області звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на одяг, який було вилучено 15.05.2020 року у ОСОБА_5 а саме на куртку, кофту та кросівки.

У судовому засіданні старший слідчий Броварського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити, зазначивши, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, необхідне для забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості його відчуження, пошкодження, псування, знищення, перетворення.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думки учасників судового розгляду,

суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частиною 2 ст. 167 КПК України, передбачено, що тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього кодексу. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку та огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Зі змісту поданого клопотання вбачається, що слідчий просить накласти арешт на одяг, який 15.05.2020 року було вилучено у ОСОБА_5 , а саме: куртку, кофту та кросівки, з метою збереження речових доказів та подальшого проведення судових експертиз, у межах кримінального провадження № 0001480 від 14.05.2020 року,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Постановою старшого слідчого Броварського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 від 18 травня 2020 року, оглянутий 15 травня 2020 року та вилучений у ОСОБА_5 одяг: куртку, кофту та кросівкивизнано речовими доказами у межах кримінального провадження № 0001480 від 14.05.2020 року,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Дослідивши викладені у клопотанні доводи, надані матеріали, враховуючи, відповідно до вимог ст. 173 КПК України, наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а також з метою забезпечення збереження речових доказів та подальшого проведення судових експертиз, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити.

Крім цього, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, також враховується те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 117, 167-168, 170-173, 309, 310, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання старшого слідчого Броварського відділу поліції ГУ НП у Київській області старшого майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Броварської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна, у межах кримінального провадження № 0001480 від 14.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучений у ОСОБА_5 одяг, а саме: куртку, кофту, кросівки, які є предметом доказування у даному кримінальному провадженні, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, до проведення всіх необхідних судових експертиз.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1