19.03.2020 Єдиний унікальний номер 205/1991/20
Єдиний унікальний № 205/1991/20
Провадження № 1-кс/205/428/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Душеті, Грузія, грузина, громадянин Грузії, не одруженого, дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого за вироком Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2019 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки;

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746 від 16 березня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2020 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше засуджений, маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став і в березні 2020 року повторно вчинив умисне корисливе кримінальне правопорушення та у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час вступив у попередню змову із ОСОБА_9 та невстановленою досудовим розслідуванням особою, на вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжку) вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло.

Реалізуючи умови попередньої домовленості, направленої на вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжка), діючи повторно, узгоджено, із корисливих мотивів, в період часу з 13 години 00 хвилин 14 березня 2020 року до 12 години 00 хвилин 16 березня 2020 року (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), використовуючи заздалегідь не встановлений досудовим розслідуванням предмет, пошкодили, а саме відігнули металеву решітку, якою було обладнано металопластикове вікно квартири АДРЕСА_2 , після чого шляхом віджиму металопластикового вікна ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, проникли до приміщення вищевказаної квартири. Перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, таємно викрали майно, яке належить ОСОБА_11 , а саме: пляшку коньяку об`ємом 0,7 л. фірми MEYKOW XO вартістю 1 600 гривень; навушники bluetooth VR Veron (VR-01) вартістю 650 гривень; шубу жіночу, виготовлену з хутра песця вартістю 20 000 гривень; сережки, виготовлені з білого металу (золото) з діамантовим камінням, вартістю 13 0000 гривень; сережки, виготовлені з білого металу (золото), вартістю 8 000 гривень; ноутбук фірми «ASUS» вартістю 8 000 гривень, банківську картку № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_12 ; банківську картку № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_12 .

Після чого, ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, утримуючи викрадене, з місця скоєння кримінального правопорушення зникли, розпорядившись майном на власний розсуд, завдавши своїми злочинними діями ОСОБА_11 майнову шкоду.

Умисні дії ОСОБА_8 , що виразилися у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, вчиненого повторно за попередньою змовою групою осіб, було кваліфіковано за ч. 3 ст. 185 КК України.

17 березня 2020 року СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави, викладені у клопотанні, та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти пред`явленої підозри заперечували, зазначивши, що крадіжку не вчиняв, заперечуючи проти вказаного клопотання з мотивів не доведеності прокурором відповідних ризиків поведінки підозрюваного, просили слідчого суддю обрати запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою та призначити нічний домашній арешт, мотивуючи тим, що підозрюваний має постійне місце проживання та місце роботи, засуджений за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, до позбавлення волі строком на 3 роки, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, прокурора, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в обґрунтування підозри подані такі докази: заява ОСОБА_11 від 16 березня 2020 року; протокол огляду місця події від 16 березня 2020 року; протокол допиту потерпілої ОСОБА_11 від 17 березня 2020 року; документи на викрадене майно; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17 березня 2020 року; протокол обшуку від 16 березня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 17 березня 2020 року; протокол пред`явлення для впізнання за фотокартками за участю свідка ОСОБА_14 ; протокол пред`явлення для впізнання за фотокартками за участю свідка ОСОБА_14 ; повідомлення про підозру ОСОБА_10 ; повідомлення про підозру ОСОБА_15 .

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbelland Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, ризику щодо вчинення інших кримінальних правопорушень) оскільки ОСОБА_8 не має постійного та зареєстрованого місця проживання на території міста Дніпра або Дніпропетровської області, стійких соціальних зав`язків, офіційного та постійного місця роботи не має, раніше засуджений за аналогічний злочин Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська, тому наявний ризик того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий є уродженцем м. Душеті (Грузія), та є громадянином Грузії.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (ризику щодо вчинення інших кримінальних правопорушень) оскільки підозрюваний є особою раніше засудженою за вчинення кримінальних правопорушень, вчинив новий умисний злочин, не має постійного офіційного джерела доходу, а отже, наявний ризик того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий.

Разом з тим, слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або не буде чинити незаконний вплив на потерпілого, свідка.

Обґрунтовуючи наявність такого ризику, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, зокрема, те що він, будучи раніше засудженим за вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із незаконним заволодінням майна, вчинив аналогічний злочин. Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний знову не вчинить інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не повноважний оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, суд вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаному кримінальних правопорушень достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування обмежувального заходу.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості у підозрюваного незаконно впливати на потерпілого та свідків або переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, його репутацію, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях.

Відповідно до 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам незаконно впливати на потерпілого та свідків або переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий. Таким чином не можна ототожнювати мету запобіжного заходу, який застосовується до особи, із покаранням за вчинення злочину, якщо вина підозрюваного у скоєнні останнього буде доведена у передбаченому законом порядку.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, його репутацію, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він є засуджений за вироком Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2019 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, неодружений, офіційно не працює, суд приходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 105 100 гривень 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що підозрюваним, раніше засудженим за аналогічний злочин, знову , слідчий суддя вважає за необхідне не обирати запобіжний захід у вигляді застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 22 години 20 хвилин 15 травня 2020 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Заставу визначити у розмірі, що становить 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 105 100 (сто п`ять тисяч сто) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: (підпис) ОСОБА_1

Згідно з оригіналом. Слідчий суддя: Секретар: