Справа № 405/8975/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2019 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000071, клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровоград, проживаючому та зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , ч. 1 ст. 263 КК України, за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.1 ст. 263 КК України, а саме у носінні, зберіганні, придбанні вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Так, за невстановлених обставин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , придбавши 35 патронів, калібру 5.6 мм, переніс зазначені бойові припаси за місцем свого тимчасового проживання квартири АДРЕСА_2 , де без передбаченого законом дозволу зберігав, знаючи при цьому, що на обліку в дозвільної системи ГУНП в Кіровоградській області, як власник мисливської вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, а також газових пістолетів і револьверів не перебуває.
Зазначені боєприпаси, ОСОБА_4 незаконно, в порушення вимог п. 1 «Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України», затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2471-XII від 17 червня 1992 року «Про право власності на окремі види майна», з подальшими змінами та доповненнями, зберігав без передбаченого законом дозволу при собі до моменту їх вилучення - 17 грудня 2019 року.
17 грудня 2019 року, з 17 год. 15 хв. по 20 год. 41 хв., проведено обшук транспортного засобу «Mazda 6» д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходився за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого було проведено особистий обшук ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .
В ході проведеного особистого обшуку ОСОБА_4 в правій зовнішній кишені куртки, в яку останній був одягнутий, було виявлено та вилучено:35 предметів зовні схожих на боєприпаси, які згідно висновку експертизи зброї за експертною спеціальністю 3.1 (дослідження вогнепальної зброї та боєприпасів до неї) № 291 від 18.12.2019, являються боєприпасами, та придатні для стрільби.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кіровоград, українець, громадянин України, не одружений, малолітніх дітей на утриманні не маючий, маючий вищу освіту, проживаючий та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
17.12.2019 о 20:41 год. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
18.12.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор та слідчий зазначили про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу. При цьому зазначив, що його підзахисний має на утриманні двох хворих батьків, вину визнає повністю, щиро розкаявся, сприяє досудовому розслідуванню, а відтак просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.
Підозрюваний підтримав позицію захисника та просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
17.12.2019 о 20:41 год. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
18.12.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується, протоколом про результати контролю за вчиненням злочину, протоколом обшуку, висновком експерта(а.к. 8-9, 10-22, 26-34, 37-40).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, щиро розкаявся у вчиненому, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :
клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 18.02.2020 року, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_4 .
Зобовязати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 18.02.2020 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстровантй і проживає;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документими, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 18.02.2020 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8