Справа № 308/3504/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчий слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Голованого управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області 07.03.2020 до СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшла матеріали від ВПК в Закарпатській області ДКП НП України, за фактом несанкціонованого втручання в обліковий запис «Instagram» громадянки України ОСОБА_4 .

Із внесеного клопотання, погодженого з прокурором вбачається, що 07.03.2020 Ужгородським ВП ГУНП в Закарпатській області по даному факту було внесено відомості до ЄРДР №0000810 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що невстановлена особа близько 18 години 00 хвилин 04 березня 2020 року надіслала потерпілій ОСОБА_4 на акаут в месенджері «Telegram», який зареєстрований на її мобільний телефон НОМЕР_1 повідомлення від раніше невідомого користувача, в якому містився текст «смотри что про тебя в инстаграме написали, goo-gl.su/NIAN», після чого вона натиснула на посилання, так, якій стало цікаво, після чого відкрилась не та сторінка, що була в посиланні, а її одразу перекинуло на «https://6cfd02b2.ngrok.io/», але вона на це одразу не звернула увагу, та сторінка, що відкрилась була повністю ідентичною як виглядає сайт «Instagram», де її запитало логін і пароль».

Далі вонаввела логін і пароль від однієї із своїх сторінок, а саме логін « ІНФОРМАЦІЯ_1 » і пароль « ІНФОРМАЦІЯ_1 » після чого в неї відкрився сайт «Instagram», але нічого вона так і не побачила, що про їй було написано, тому її це насторожило, і вона відкрила то посилання ще раз, (goo-gl.su/NIAN), і в неї знову відкрилась інша сторінка « ІНФОРМАЦІЯ_2 » яка повністю виглядає як офіційний сайт «Instagram», але це був на він. В ході перевірки налаштувань безпеки потерпіла побачила що до її аккаунту «Instagram» хтось підключений, але це не вона. В подальшому потерпіла зясувала що її сторінку зламали за допомогою «фішингової сторінки», і звернутись в кіберполіцію».

В ході проведеного досудового розслідування було встановлено, що особа зареєстрована в месенджері «Telegram», як « ОСОБА_5 », незаконно здобувши особисті відомості, а саме логін та пароль до персональної сторінки користувача « ОСОБА_6 » у соціальній мережі «Instagram», несанкціоновано втрутився в роботу облікового запису користувача « ОСОБА_6 » у вказаній соціальній мережі та здійснив копіювання її захищених особистих даних, надавши до них доступ у групі в месенджері «Telegram» « ІНФОРМАЦІЯ_3 », в порушення вимог Закону України «Про захист інформації в інформаційно - телекомунікаційних системах». Таким чином, особа зареєстрована в месенджері «Telegram», як « ОСОБА_5 » здійснив несанкціоноване втручання в роботу комп`ютерних мереж, що призвело до витоку інформації, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.1 ст.361 КК України.

В ході допиту в якості свідка ОСОБА_7 останній повідомив, що 16.03.2020 о 15:35 год. він перерахував на картковий рахунок АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 грошові кошти в сумі 600 гривень, за що отримав від невстановленої особи на свою електронну адресу файл «saint-1.0-jar-with-dependencies.exe».

Згідно висновку експерта від 05.05.2020 №5/48 файл «saint-1.0-jar-with-dependencies.exe», який знаходиться на DVDдиску розпізнається антивірусними програмами як програмою з ознаками шкідливого програмного коду (вірусу). Виявлений файл являється окремим файлом з ознаками шкідливого програмного коду типу «Trojan: Java/SMSer Java/Keylogger.G!Tr» класифікується як шпигунський троян. Шпигунський троян це тип зловмисного програмного забезпечення, який має можливість збирати інформацію із зараженої системи без згоди користувача. Потім ця інформація надсилається віддаленому зловмиснику.

Вході виконання доручення по кримінальному провадженню № 0000810 працівниками ВПК в Луганській області ДКП НП України було встановлено що особа яка здійснила несанкціоноване втручання, з логіном в мессенджері«Telegram» «@d4zershow», користується банківською карткою АТ КБ «ПриватБанк» № « НОМЕР_2 », що підтверджується оглядами мессенджеру«Telegram» та допитом в якості свідка ОСОБА_7 , а також чеком (Платіжне доручення № P24A742604499A30618) про переказ коштів у сумі 600 грн від 16.03.2020 на банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № « НОМЕР_2 » яка відповідно чеку АТ КБ «Приватбанк» належить ОСОБА_8 .

В ході проведеного тимчасового доступу до речей і документів, що знаходилися у володінні АТ КБ «Приватбанк» було встановлено, що банківська картка АТ КБ «ПриватБанк» № « НОМЕР_2 »зареєстрована на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

03 червня 2020 року було отримано ухвалу про дозвіл на проведення обшуку по місцю реєстрації та місцю проживання ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 .

11 червня 2020 року в ході проведення обшуку за вищевказаною адресою було виявлено і вилучено наступні речі:

?системний блок персонального комп`ютера в корпусі «Logic Power» який упаковано в поліетиленовий пакет з біркою;

?розтер tp-linc упаковано в картону коробку з пояснювальним написом;

?мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_3 з сім карткою оператора зв`язку Київстар № НОМЕР_4 ;

?ноутбук марки «Asus» серійний номер J7NOCVOT765F з зарядним пристроєм;

?ноутбук марки «Samung» серійний номер J9M791ND200008R з зарядним пристроэм, які упаковано в спецпакет експертної ЕХР0426044;

?три носії інформації «Maxell», «San Disk», «TAB», які разом з мобільним телефоном упаковано у спецпакет Головного слідчого управління Національної поліції №INZ200228731;

?банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_2 , упаковану в паперовий конверт.

12 червня 2020 року постановою старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначені вище вилучені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Клопотання мотивоване тим, що вказані речі та предмети вважаються речовими доказами у даному кримінальному провадженні, їх перебування на зберіганні у третіх осіб, створює високі ризики до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі вказаного майна, що, своє чергою, унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів слід накласти арешт.
Захід забезпечення кримінального провадження тимчасове вилучення майна, застосований з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження
Старший слідчий СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 на розгляд клопотання не з`явився. Однак, надав заяву, в якій вимоги клопотання підтримав та просив провести розгляд даного клопотання за його відсутності.
Власник майна ОСОБА_8 на розгляд клопотання не з`явився. А тому суд проводить розгляд даного клопотання за його відсутності на підставі ч.1 ст.172 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України:
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98 КПК України.
У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення
У відповідності до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області 07.03.2020 до СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшла матеріали від ВПК в Закарпатській області ДКП НП України, за фактом несанкціонованого втручання в обліковий запис «Instagram» громадянки України ОСОБА_4 .

Як вбачається із наявних матеріалів клопотання, в ході проведеного тимчасового доступу до речей і документів, що знаходилися у володінні АТ КБ «Приватбанк» було встановлено, що банківська картка АТ КБ «ПриватБанк» № « НОМЕР_2 » зареєстрована на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

03 червня 2020 року було отримано ухвалу про дозвіл на проведення обшуку по місцю реєстрації та місцю проживання ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 .

11 червня 2020 року в ході проведення обшуку за вищевказаною адресою було виявлено і вилучено наступні речі:

?системний блок персонального комп`ютера в корпусі «Logic Power» який упаковано в поліетиленовий пакет з біркою;

?розтер tp-linc упаковано в картону коробку з пояснювальним написом;

?мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_3 з сім карткою оператора зв`язку Київстар № НОМЕР_4 ;

?ноутбук марки «Asus» серійний номер J7NOCVOT765F з зарядним пристроєм;

?ноутбук марки «Samung» серійний номер J9M791ND200008R з зарядним пристроэм, які упаковано в спецпакет експертної ЕХР0426044;

?три носії інформації «Maxell», «San Disk», «TAB», які разом з мобільним телефоном упаковано у спецпакет Головного слідчого управління Національної поліції №INZ200228731;

?банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_2 , упаковану в паперовий конверт.

12 червня 2020 року постановою старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначені вище вилучені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Згідно приписів ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи те, що вказані речі та предмети вважаються предметами, які визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні, їх перебування на зберіганні у третіх осіб, створює високі ризики до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі вказаного майна, що, своє чергою, унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження, приходжу до переконання, що клопотання є обґрунтованим і таким, що підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 167, 170, 171-173, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчий слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Голованого управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене майно задовольнити.
Накласти арешт на речі виявлені 11 червня 2020 року в ході обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , по місцю проживання ОСОБА_8 , а саме:

?на системний блок персонального комп`ютера в корпусі «Logic Power»;

?роутер tp-linc;

?мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_3 з сім карткою оператора зв`язку Київстар № НОМЕР_4 ;

?ноутбук марки «Asus» серійний номер J7NOCVOT765F з зарядним пристроєм;

?ноутбук марки «Samung» серійний номер J9M791ND200008R з зарядним пристроєм;

?три носії інформації «Maxell», «San Disk», «TAB»;

?банківську картку «Приватбанк» № НОМЕР_2 , упаковану в паперовий конверт.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення (особою, яка не була присутньою на оголошенні протягом п`яти днів з дня отримання її копії).

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1