У Х В А Л А

29.01.2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.02. 2019 року ( справа № 308/1310/19) в кримінальному провадженні № 0003925 від 10.12. 2018 року,-
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_4 , звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, згідно з яким просить скасувати арешт майна у вигляді заборони на розпорядження земельними ділянками за адресою: АДРЕСА_1 , за кадастровими номерами :23:001:0060, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).
В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду №308/1310/19 від 07.02.2019 року розглянуто клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0003925, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.12.2018 року та накладено арешт у вигляді заборони на розпорядження об`єктом нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , який розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).

Заявник вказує нате, що при розгляді вищевказаного клопотання ОСОБА_4 та ОСОБА_4 не були присутні при розгляді питання про накладення арешту на їхнє майно та не викликалися судом.

Про існування арешту дізналися у січні місяці 2020 року від приватного нотаріуса, який повідомив, про наявність арешту на земельних ділянках за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).

Клопотання слідчого мотивоване тим, що 05.02.2019 у кримінальному провадженні прийнято постанову про визнання речовими доказами об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , який розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060 на тій підставі, що по своїй суті являється матеріальним об`єктом, який буде використано як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є предметом, який був об`єктом кримінально протиправних дій.

Разом з тим, слідчим не визнавалися речовими доказами саме земельні ділянки за

кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060, що належать на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 ,на які накладено арешт.

Таким чином накладений арешт на земельні ділянки на думку заявника є необґрунтованим та таким що порушує Конституційне право власника вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своєю приватною власністю.

Таким чином наявність арешту на земельні ділянки, які не являються об`єктом кримінального правопорушення та не являються речовим доказом в кримінальному провадженні №0003925 на думку заявника є необґрунтованим та незаконним.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, хоч був належним чином повідомлений про дату та час розгляду клопотання, заяв про відкладення до суду не подавав.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, хоч належним чином повідомлялися про дату та час розгляду клопотання, однак подали до суду заяву, в якій просять розглянути клопотання без їх участі, просили відмовити в його задоволенні з тих підстав, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено та триває проведення експертизи.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Статтями 7, 16 КПК України регламентовано, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування СУ ГУ НП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003925, розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.12.2018 року, в рамках якого досліджуються обставини кримінального правопорушення за заявою заступника міського голови ОСОБА_8 про те, що працівниками Ужгородської міської ради виявлено будівництво споруди на розі вулиці Бабяка та вулиці Перемоги в м. Ужгород, Закарпатської області, без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки в управлінні містобудування та архітектури ужгородської міської ради та документів, які дають право на початок виконання будівельних робіт. Будівельні роботи проводяться з грубим порушенням на самовільно зайнятій земельній ділянці.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 лютого 2019 року (у справі № 308/1310/19) задоволено клопотання слідчого в рамках даного кримінального провадження та накладено арешт у вигляді заборони на розпорядження об`єктом нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , який розташований на земельних ділянках за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060, що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 )..
АдвокатОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_4 , звернувся до суду клопотанням про скасування арешту майна з тих підстав, що власники земельних ділянок не були присутні під час розгляду клопотання про арешт майна, а також тому, що слідчим не визнавалися речовими доказами саме земельні ділянки за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060, що належать на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 ,на які накладено арешт.

Таким чином на думку заявника накладений арешт на земельні ділянки є необґрунтованим та таким що порушує Конституційне право власника вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своєю приватною власністю.

Як слідує зі змісту ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту було те, що вказане нерухоме майно має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, вказане майно є предметом кримінального правопорушення, саме по собі та з іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, зокрема, для встановлення факту незаконної забудови шляхом призначення та проведення відповідних експертиз.
У відповідності до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями статті 22КПК України регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий суддею на підставі наданих слідчим документів встановлено, що постановою слідчого ОСОБА_6 від 05.02.2019 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0003925 від 10.12. 2018 року об`єкти нерухомості - земельні ділянки за кадастровими номерами :23:001:0061, :23:001:0060.

З огляду на зазначене слідчий суддя приходить до переконання, що були правові підстави для накладення арешту на вказане рухоме майно, оскільки таке має значення речового доказу в даному кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором та слідчим доведено, що існує подальша необхідність у подальшому арешті на вказне заявником нерухоме майно з тих підстав, до досудове слідство не закінчено та існує необхідністі проведення певних слідчих дій з вказаним майном, зокрема проведення експертизи. В якості доказу слідчим надано суду клопотання експерта № 15/67 від 13.12. 2019 року, яке підтвержує факт призначення судової земельно-технічної експертизи у даному кримінальному провадженні.

Згідно Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або за загальними принципами міжнародного права.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання що на цьому етапі кримінального провадження з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування арешт вказаного в клопотанні майна є обґрунтованим і таке втручання у права та інтереси власника майна на переконання суду буде виправданим і достатнім, оскільки заявниками не доведено, що в даному заході зебезпечення кримінального провадження на даний час відпала потреба.

Відтак слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст.167, 170,174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.02. 2019 року ( справа № 308/1310/19) в кримінальному провадженні № 0003925 від 10.12. 2018 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1