Справа № 991/2667/20
Провадження1-кс/991/2770/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність процесуального керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000374, яка полягає у не розгляді клопотання за №BVYH-SAP-NABU--01 від 13.02.2020

Суть питання

1.26.03.2020 ОСОБА_3 (заявник) заявив відвід слідчій судді у справі 991/2667/20 провадження №1- кс-991/2723/20 з підстав того, що у нього є сумніви в щодо авторозподілу справ.

2.Цього ж дня заява про відвід, відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями, надійшла на розгляд до слідчої судді ОСОБА_1 .

3.Суддя ОСОБА_4 подала клопотання, в якому попросила розглянути заяву про відвід за її відсутності.

4.Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, заяву суду не надав, причин не явки суду не відомі. Не явка скаржника не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Встановлені обставини

5.Заявник зазначив у заяві, що слідча суддя розглядає скаргу в порушення вимог закону про авторозподіл справ та присяги судді і обмежує його доступ до правосуддя.

6.Проаналізувавши заяву ОСОБА_3 , суд вважає, що слід відмовити у задоволенні заяви про відвід слідчому судді, оскільки такий відвід є необґрунтованим.

Мотивація суду

7.Пункт 4 частини 1 статті 75 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) передбачає, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Суддя також не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку, якщо порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

8.З метою дотримання загальновизнаних інституційних гарантій правосуддя таких як незалежність і безсторонність суду, усунення судді відбувається через самовідвід (самоусунення) або на підставі заяви про відвід, поданої особою, що бере участь у кримінальному провадженні.

9.Відповідно до частини 3-5 статті 80 КПК України, заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження; заява про відвід під час судового провадження подається до початку судового розгляду; відвід повинен бути вмотивованим.

Суд зазначає, що заява про відвід була подана в судовому засіданні при розгляді скарги на бездіяльність процесуального керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000374, яка полягає у нерозгляді клопотання за №BVYH-SAP-NABU--01 від 13.02.2020, отже суд приймає її до розгляду на предмет вмотивованості.

10.Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду.

11.Аргументація заявника зазначена у пункті 5 цієї ухвали. Окрім вказаної в цьому пункті аргументації, заява про відвід не містить інших аргументів, а також доказів на підтвердження фактів, зазначених у заяві. Таким чином, суд вбачає підставу для відводу, на які посилається заявник порушення порядку визначення судді для розгляду справи.

12.Суд не погоджується з доводами заявника. Оскільки кримінальне процесуальне законодавство висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд звертається до інших джерел права, які визнані в Україні для більш детального аналізу. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди [України] застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.

13.Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були чітко висвітлені у справі Mironenko та Martenko проти України (Рішення ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року, заява № 4785/02, параграфи 66-71) та в основоположних справах Wettstein проти Швейцарії (Рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року, заява № 33958/96, параграфи 42-44) та Kyprianou проти Кіпру (Рішення ЄСПЛ від 15 грудня 2005 року, заява № 73797, параграфи 119, 121). ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

14.Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Порушення порядку визначення судді для розгляду справи
15.Порядок визначення судді для розгляду справи здійснюється у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України, а також Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, затвердженими рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного від 03.09.2019 року (з урахуванням змін). Цей документ відповідає вимогам законів України «Про Вищий антикорупційний суд», «Про судоустрій і статус суддів», КПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30.

16.Суд вбачає, що авторозподіл було здійснено у відповідності до вимог процесуального закону та внутрішніх документів суду. Відповідно до звіту про автоматизований розподіл, система розподілила справу за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень.

17.Суд також зазначає, що сумніви заявника стосовно справедливості розподілу справ не були підтверджені жодними доказами, а тому не можуть бути визнані об`єктивно обґрунтованими. Таким чином, суд приходить до висновку, що підстава для відводу стосовно порушення порядку визначення судді для розгляду справи, відсутня.

Керуючись статтями 35, 75, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність процесуального керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000374, яка полягає у не розгляді клопотання за №BVYH-SAP-NABU--01 від 13.02.2020 відхилити за невмотивованістю.

Ця ухвала окремому оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення по суті справи.

СуддяОСОБА_1