Справа № 373/1294/16-к
У Х В А Л А
10 квітня 2020 року м. Переяслав

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5
розглянув клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000939 від 06 серпня 2016 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4
Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників судового провадження,
в с т а н о в и в :
10 квітня 2020 року на розгляд до слідчого судді Переяслав Хмельницького міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 .
Статтею 193 КПК України визначено суб`єктний склад учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. З урахуванням того, що участь слідчого, який звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу Законом не передбачена, прокурором, до початку розгляду по суті, заявлено клопотання про залучення до участі в даному судовому засіданні слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , яка входить до групи слідчих в цьому кримінальному провадженні та безпосередньо складала клопотання.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчим суддею клопотання прокурора визнано обґрунтованим та задоволено, визнано за доцільне заслухати в судовому засіданні слідчого ОСОБА_6 .
Слідчий СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 підтримала подане нею клопотання, вказала на доцільність застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за яке передбачена п.6 ч.2 ст.115 КК України. Обґрунтованість підозри, яка оголошена ОСОБА_4 підтверджується матеріалами доданими до клопотання, вказала, що підозрюваний, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, може незаконно впливати на родичів потерпілого ОСОБА_7 , та свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни їх показань, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має міцних соціальних зв`язків. Також, ОСОБА_6 додала, що вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 дозволяє йому перебувати під вартою в слідчому ізоляторі. Просила клопотання задовольнити.
Прокурор підтримуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в судовому засіданні вказав, що на даний час існує наявність наступних ризиків: ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що останній не має постійного місця роботи та джерел доходів, підозрюється у вчиненні умисного, корисливого, особливо тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, та згідно вимог чинного кримінального законодавства обумовлює застосування до останнього реальної міри покарання у виді позбавлення волі, у разі встановлення судом його винуватості; ризику визначеного п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, як то можливість незаконно впливати на родичів потерпілого ОСОБА_7 , та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, враховуючи характер та спосіб вчиненого кримінального правопорушення (злочину) та з метою зміни їх показань та уникнення кримінальної відповідальності; наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурор обґрунтовує тим, що підозрюваний не працює, не має постійного джерела доходів та підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину
Завершуючи промову, прокурор вказав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного він вважає неможливим, оскільки вони, не забезпечать належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 під час досудового розслідування.
Заперечуючи проти задоволення даного клопотання, захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 погодився з тим, що підозра є обґрунтованою, однак зазначив, що прокурором не обґрунтовано можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, в обґрунтування своїх заперечень вказав, що протягом чотирьох років, з моменту вчинення даного злочину, у ОСОБА_4 були можливості виїхати за межі України та впливати на свідків та потерпілих в даному провадженні, однак таких дій ОСОБА_4 вчинено не було. Також, захисник ОСОБА_5 додав, що ризик вчинення його підзахисним іншого кримінального правопорушення відсутній, оскільки з 2016 року по день розгляду клопотання, ОСОБА_4 жодного разу не притягувався до відповідальності, просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого, та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід особисте зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав свого захисника. Додав, що він не вчинював дане кримінальне правопорушення.

Судом встановлено наступне.
06 серпня 2016 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення (злочин) вчинений щодо ОСОБА_7 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000939 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 06 серпня 2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про те, що 06.08.16 року працівниками Переяслав-Хмельницького РС ГУ НДНС України у Київській області при виїзді по факту задимлення квартири АДРЕСА_1 , було виявлено тіло померлого ОСОБА_7 . Виїздом слідчо оперативної групи, виявлено у ділянці лоба ОСОБА_7 посередині та на відстані 1 см. від перенісся дві рани з нерівними краями зі слідами кровотечі. Крім того, виявлено на зовнішній поверхні правого стегна та правої гомілки нашарування темно-червоної підсохлої речовини у вигляді вертикального потьоку.
09.04.2020 склад кримінального правопорушення перекваліфіковано з ч.1 ст.115 КК України на п.6 ч.2 ст.115 КК України.
10 квітня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України.
Вирішуючи дане клопотання суд керується положенням ст.ст. 177, 183, 194 КПК України, та приходить наступних висновків.
Вважаю, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення передбаченого п.6 ч. 2 ст. 115 КК України.
Поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" від 28.10.1994 року, "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990 року).
Зокрема, оцінка слідчим суддею наданих разом із клопотанням доказів, зібраних в ході досудового розслідування на переконання суду, виправдовують подальше розслідування та висунення звинувачення.
Частиною 2 статті 177 КПК України закріплено, що підставою застосування запобіжного заходу є окрім наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Оцінюючи ризики щодо можливості вчинення ОСОБА_4 дій передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України суд встановив, що існування ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, прокурором доведений, з урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує особі у разі визнання його винним у вчинені злочину (злочин, передбачений ч. 2 ст. 115 КК України, відповідно до п.5 ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів), відсутності місця роботи, відсутності сім`ї, тобто, відсутності міцних соціальних зв`язків ОСОБА_4 ..
Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні на час розгляду клопотання, з урахуванням того, що підозрюваний може бути обізнаний про місцезнаходження (адреси місця проживання) свідків та потерпілого, тієї обставини, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого п.6 ч. 2 ст. 115 КК України, повідомлена 10.04.2020 - прокурором доведений.
Судом при вирішенні питання обранні запобіжного заходу враховуються обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що докази, що свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину) передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,суд вважає вагомими, судом враховується стан здоров`я підозрюваного, за яким ОСОБА_4 , може перебувати під вартою в слідчому ізоляторі. Відсутність у підозрюваного сім`ї враховується судом при прийнятті рішення, та в сукупності з іншими обставинами не дає суду підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Так, суд вважає, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, обгрунтована імовірність переховування підозрюваного від органів досудового слідства та/або суду, обґрунтована імовірність незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтована недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, як того вимагає п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
За таких обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що на даній стадії процесу, з урахуванням доведеності ризику імовірного впливу на потерпілого та свідків, тієї обставини, що злочин передбачений п. 6 ч.2 ст. 115 КК України є особливо тяжким та з урахуванням характеру та способу його вчинення, існує ризик переховування підозрюваного від органів досудового слідства та/або суду клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП України в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 підлягає задоволенню.
Згідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадженні не встановлюється.

Враховуючи вищевикладене, згідно ст. ст. 177, 183, 194, 309, КПК України,
у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0000939 від 06 серпня 2016 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто з 10 квітня 2020 року до 08 червня 2020 року, утримуючи його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», взявши його під варту із зали суду.
Ухвала слідчого судді діє до 14 год. 50 хв. 08 червня 2020 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, розташованій за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.
Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному ОСОБА_4 негайно після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1