У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"16" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0005132 від 19 червня 2019 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- вироком Деснянського районного суду м. Києва від 01.02.2019 року за ч.3 ст.185 КК України до 3 років шести місяців позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшли матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0005132 від 19 червня 2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

Ухвалою судді від 06 серпня 2019 року кримінальне провадження призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Захисник заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду та просив направити вказане кримінальне провадження до Шевченківського районного суду м. Києва, для об`єднання. Крім того, просив повернути внесену за обвинуваченого заставу, зазначивши, що обвинуваченому в іншому кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, а тому відсутні підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді застави. Обвинувачений підтримав клопотання захисника.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, приходить до наступних висновків.
Кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.
Підстави для закриття чи зупинення кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні відсутні.
Вимогами п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що його складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону, а тому не знаходить підстав для його повернення прокурору.

За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0005132 від 19 червня 2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні.
У судове засіданні необхідно викликати прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.
Що стосується клопотання захисника про об`єднання кримінальних проваджень та визначення підсудності, суд приходить до наступного.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно положень ч.1 ст.217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчинені одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

Відповідно до ч.1 ст.34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Частина 2 ст.34 КПК України, зазначає, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Враховуючи викладене, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд не знаходить підстав визначених ч.1 ст.34 КПК України, для направлення кримінального провадження до іншого суду, а тому приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про об`єднання кримінальних проваджень та визначення підсудності.

Що стосується клопотання захисника про повернення застави, суд приходить до наступного.
Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Відповідно ж до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, визначені п. 1 п. 3 ч. 1 цієї статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу та визначені у п. 1-п. 11 ч. 1 вказаної статті.
Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином та за яке законом передбачене покарання до шести років позбавлення волі.
21.06.2019 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва до ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави.

Згідно довідки № 2-463з/19 від 25.09.2019 року за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внесено заставу, згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва по справі № 755/9932/19 від 21.06.2019 року в сумі 57 630 грн.

13.09.2019 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави.

У своєму клопотанні захисник просить повернути заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_3 згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва по справі № 755/9932/19 від 21.06.2019 року в сумі 57 630 грн.

Відповідно до ч. 1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 182 КПК України, застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Положення ч.3. ст.182 КПК України, передбачає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Згідно з ч.11 ст.182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Також згідно ст. 178 КПК України, оцінивши у сукупності всі обставини, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків та його майновий стан, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винними у кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та те, що тримання під вартою відносно ОСОБА_3 обрано в іншому кримінальному провадженні в той час, як у кримінальному провадженні, що знаходиться на розгляді у Дніпровському районному суді м. Києві запобіжний захід у виді застави не припинено і продовжує діяти, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для скасування запобіжного заходу в виді застави в даному кримінальному провадження, а тому вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про повернення застави.

У підготовчому судовому засіданні інших клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено.
Підстави для призначення запасного суді не встановлені.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0005132 від 19 червня 2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, у відкритому судовому засіданні 13 годину 30 хвилин 23 січня 2020 року в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за участю сторін кримінального провадження.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про об`єднання кримінальних проваджень та визначення підсудності відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про повернення застави відмовити.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника, обвинуваченого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: