Справа № 592/3298/20
Провадження № 1-кс/592/1533/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 березня 2020 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Сумського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Сумського відділу Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про конфіскацію майна в дохід держави у кримінальному провадженні № 0000396, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України.

В с т а н о в и в :

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором, згідно якого слідчий просить конфіскувати у ОСОБА_5 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчення водія серія НОМЕР_1 , виданий 26.01.2002, автомобіль Audi ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 » в дохід держави.
Клопотання мотивоване тим, що 25.06.2018 о 17:12 за адресою: Сумський район, с. Верхня Сироватка, вул. Макаренка, 12 Інспектор СРПП №4 Сумського РВП зупинив автомобіль Audi ТТ, сірого кольору, днз НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_5 , який надав документи на ім`я ОСОБА_6 , а саме свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, з ознаками підроблення.

В ході досудового розслідування проведено судову експертизу №19/119/9-2/16е від 21.03.2019 з криміналістичного дослідження транспортного засобу, відповідно до якої ідентифікаційний номер « НОМЕР_2 » автомобіля Audi ТТ не змінювався та є первинним заводським маркуванням.

В ході досудового розслідування проведено судову технічну експертизу №19/119/6-5/95е від 25.06.2018, відповідно до якої свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_6 на автомобіль Audi TT, сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , видане 12.07.2016 сервісним центром № 8046, не відповідає аналогічним свідоцтвам про реєстрацію транспортного засобу, що перебувають в офіційному обігу на території України.

З метою встановлення власника автомобіля Audi ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 », слідством надано запити до департаменту патрульної поліції, Сумської митниці ДФС, представнику Укрбюро Інтерполу ГУНП в Сумській області.
Згідно даних департаменту патрульної поліції автомобіль Audi ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 » на території України не зареєстрований.
Згідно даних Сумської митниці ДФС автомобіль Audi ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 » власника вказаного транспортного засобу встановити не представилось за можливе.
Згідно даних Укрбюро Інтерполу ГУНП в Сумській області автомобіль Audi ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 » згідно бази даних Генерального Секретаріату Інтерполу в міжнародному розшуку не перебуває.
Згідно даних регіонального сервісного центру МВС в Сумській області автомобіль Audi ТТ, чорного кольору, номер кузова « НОМЕР_2 » на території України не зареєстрований.
У зв`язку з викладеним та відсутністю документів на автомобіль Ауді ТТ, сірого кольору, номер кузова « НОМЕР_2 », власника не встановлено та відсутні інші можливості його встановлення.
26.12.2019 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000396 від 26.06.2018 закрито у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України.
Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що на підставі статті 172 Кримінального процесуального кодексу України клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків виходячи з наступного.

Клопотання, що є предметом даного розгляду подано з посиланням на пункт 5 частини 9 статті 100 Кримінального процесуального кодексу України та адресовано слідчому судді Ковпаківського районного суду міста Суми.

Пункт 5 частини 9 статті 100 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу. При цьому: 5) гроші, цінності та інше майно, що були предметом кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, конфіскуються, крім тих, які повертаються власнику (законному володільцю), а якщо його не встановлено - переходять у власність держави в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

За вимогами частин 2 і 3 статті 174 Кримінального процесуального кодексу України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

До клопотання долучено постанову слідчого від 26.12.2019 про закриття кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання (а.с. 22-25).

Відтак, з огляду на положення третього речення частини 9 статті 100 Кримінального процесуального кодексу України та частини 2 статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки кримінальне провадження закрито слідчим питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду (а не слідчим суддею) на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 Кримінального процесуального кодексу України.

Відтак, до повноважень слідчого судді не віднесено вирішення питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором. Ці питання уповноважений розглядати виключно суд.

Відповідно до приписів частини 2 статті 8 та частини 5 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні «East/West Alliance Limited» від 03.02.2014 наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

Європейський суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу.

У практиці Європейського суду з прав людини напрацьовані також три головні критерії, що їх слід оцінювати з тим, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання в право власності принципу правомірного і допустимого втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: 1) чи є такий захід законним (цей критерій означає, що втручання держави у право власності особи, а тим більш позбавлення власності, повинно здійснюватися на підставі закону. При цьому: а) до відносин щодо позбавлення державою власності своїх громадян застосовується відповідне національне законодавство; б) під «законом» розуміється нормативно-правовий акт, який повинен бути «доступним» для заінтересованих осіб, «чітким» і «передбачуваним» у питаннях застосування та наслідків дії його норм у розумних межах. При цьому власне факт того, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон є «непередбачуваним».

Беручи до уваги викладене, слідчий суддя звертає увагу, що до клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту на транспортний засіб. Клопотання не містить аналізу та зазначення доказів на підставі яких слідчий дійшов висновку про не встановлення слідством власника (законного володільця) майна, адже за матеріалами провадження транспортний засіб вилучено у конкретної фізичної особи, яка надала свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я іншої фізичної особи.

З урахуванням положень частини 9 статті 100 та частини 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку в сімдесят дві години для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

Керуючись частиною 9 статті 100, частини 3 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого Сумського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про конфіскацію майна в дохід держави у кримінальному провадженні № 0000396, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України - повернути прокурору Сумського відділу Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_4 для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Для усунення недоліків встановити строк - сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1