Кропивницький апеляційний суд
Провадження № 11-кп/4809/577/20 Головуючий у І інстанції: ОСОБА_1
Категорія: 187 КК України Доповідач у ІІ інстанції: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2020 року, суддя судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 червня 2020 року, якою щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт,
в с т а н о в и в:
Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 червня 2020 року, щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Не погоджуючись з рішенням суду прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу у яких просять скасувати ухвалу суду першої інстанції щодо ОСОБА_4 .
Постановити нову ухвалу, якою застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 на строк 60 днів.
Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам кримінального процесуального закону, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити виходячи з наступного.
Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 частини третьої статті 129 Конституції України, стаття 14 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно вимог п. п. 1, 2, 17 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні узгоджуватися із загальними засадами кримінального провадження, зокрема, із забезпеченням права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора та слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно із ч. 1 ст. 392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскарженні судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, зокрема, вироки, крім випадків, передбачених ст. 394 КПК, ухвали про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру та інші ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 статті 392 КПК України, регламентовано, що ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою цієї статті, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.
Ухвала Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 червня 2020 року, якою щодо ОСОБА_4 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, постановлена під час судового розгляду кримінального провадження, отже, окремому апеляційному оскарженню не підлягає.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 399 КПК України, суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями статті 394 цього Кодексу.
Вказаною нормою закону регламентовано не право, а обов`язок суду апеляційної інстанції відмовити у відкритті провадження, у випадку апеляційного оскарження судового рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.
Наведене кореспондується з правовою позицією Конституційного Суду України, згідно якої, обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (Рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).
Обмеження права на оскарження ухвал, постановлених під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зокрема ухвала про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, визначено законодавцем і прямо передбачене процесуальним законом. Таке обмеження відповідає основним засадам судочинства, що визначені Конституцією України, є пропорційним та обґрунтованим.
За таких обставин, оскільки кримінальним процесуальним законом не передбачено оскарження в апеляційному порядку ухвали місцевого суду про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, відсутні підстави для відкриття провадження за апеляційними скаргами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 .
Враховуючи викладене, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційними скаргами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 на ухвалу щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 303, 307, 309, 399 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 на ухвалу Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 червня 2020 року, якою щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт
Копію ухвали разом з апеляційними скаргами та доданими до них матеріалами повернути прокурору у кримінальному провадженні ОСОБА_3 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців.

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2