Справа № 461/8990/19
Провадження № 1-кс/461/233/20
УХВАЛА

15.01.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого Галицького відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002148 за ч. 4 ст. 191 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді 13 січня 2020 року було передане відповідне клопотання слідчого.

Дослідивши матеріали даного клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає поверненню з наступних підстав.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України 2. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно зі ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

До клопотання додані копії документи та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Зазначені копії документів не посвідчені належним чином.

Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у витягу з Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка ураховується слідчим суддею виходячи з норм Закону України «Про судоустрій і статус суддів», слідує, що окрему проблему становить подання слідчими та прокурорами разом з клопотанням, в тому числі витягу з ЄРДР, які належним чином або взагалі не засвідчені, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, в той час, як інформація, що в них міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає поверненню, оскільки таке не відповідає вимогам процесуального закону.

Керуючись 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Галицького відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_2 про арешт майна повернути до Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Роз`яснити слідчому, прокурору, що вони можуть повторно звернутися з відповідним клопотанням після усунення недоліків, належним чином завіривши копії доданих до клопотання документів.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1