Провадження № 1-кс/947/1155/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000013 від 18.04.2019 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючої, раніше не маючої судимостей, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що на початку 2016 року, точний час та дата під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 посягаючи на моральні засади суспільства, діючи з корисливих мотивів, бажаючи отримувати дохід від протиправної діяльності, яка полягала в організації та утриманні місць розпусти, надання такого місця для здійснення розпусних дій та надання сексуальних послуг за грошову винагороду, організувала салон інтимних послуг «МАДАМ», рекламні оголошення про діяльність якого 27.03.2016 ОСОБА_5 розмістила на сайтах odessa.xxx та ІНФОРМАЦІЯ_3 в мережі Інтернет, з метою забезпечення заняття проституцією інших осіб, зазначивши засіб зв`язку номери телефонів: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 .
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням, ОСОБА_5 вступила у злочинну змову з ОСОБА_8 , з метою досягнення єдиного злочинного результату, заздалегідь розподілили між собою ролі, а саме: ОСОБА_5 виконувала роль «сутенера» - здійснювала підбір приміщень, зручних для організації місць розпусти та забезпечувала їх функціонування, яке полягало у щомісячній сплаті орендної плати за користування приміщеннями та комунальних послуг, наданні рекламних оголошень у мережі Інтернет, забезпеченні повій презервативами та лубрікантами, доставлення повій до клієнтів, а також будучі обізнаною про методи роботи правоохоронних органів, надавала рекомендації щодо приховання злочинної діяльності, надаючи з цього приводу різні поради.
ОСОБА_8 виконувала роль «адміністратора» салону інтимних послуг « ІНФОРМАЦІЯ_4 », здійснювала втягування осіб у заняття проституцію, шляхом надання оголошень про високооплачувану роботу для осіб жіночої статі, проводила із зацікавленими особами співбесіду, під час якої розповідала про умови «роботи», які були визначені ОСОБА_5 , обговорювала прибуток, який складав 50 % від вартості наданих послуг інтимного характеру та інші обставини пов`язані з наданням послух сексуального характеру.
ОСОБА_8 під час проведення співбесіди повідомляла про те, що за надання додаткових послуг повія самостійно призначає ціну таких послуг та прибуток від них повністю залишає собі.
Також, ОСОБА_8 , здійснювала прийом замовлень за номерами, які вказані в оголошені, публікувала відповідні оголошення у мережі Інтернет на сайті odessa.xxx про надання сексуальних послуг повіями, текст яких попередньо отримувала від ОСОБА_5 , надавала повіям вказівки, щодо зустрічі клієнтів у нижній білизні та подальшої поведінки із чоловіками, видавала повіям презервативи, лубріканти, вазелін, антисептичний засіб «хлоргексидину біглюконат», контролювала час проведений повією із клієнтом, а також здійснювала облік грошових коштів, отриманих від надання інтимних послуг, після чого передавала отримані грошові кошти ОСОБА_5 , яка розподіляла зазначенні кошти між учасниками злочинної діяльності.
Таким чином, з метою забезпечення зайняття проституцією інших осіб та отримання від цього прибутків, ОСОБА_5 , 19.06.2017, орендувала житлове приміщення, зручне для організації місця розпусти, а саме: квартиру АДРЕСА_2 , яку обладнала під салон інтимних послуг, забезпечивши його функціонування.
Надалі, у невстановлений досудовим розслідуванням час, реалізуючи свій злочинний намір, згідно відведеної ролі ОСОБА_8 , через оголошення про високооплачувану роботу, розміщені нею у мережі Інтернет, підшукала ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які мали скрутне матеріальне становище, розповівши про умови та правила «роботи», яка полягала у надані сексуальних послуг за грошову винагороду та високий прибуток, і в такий спосіб втягнула їх у заняття проституцією.
Надалі, 13.09.2019 ОСОБА_12 , який надав свою згоду на викриття злочинної схеми щодо сутенерства та втягування осіб в зайняття проституцією, з метою проведення негласних слідчих (розшукових) дій, о 17.40 год. 13.09.2019, добровільно надав співробітникам Одеського управління ДВБ НП України власні грошові кошти у сумі 1500 гривень, з метою проведення оперативної закупки інтимних послуг.
Надалі, о 19:13 год ОСОБА_12 , який діяв на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, зі свого мобільного телефону зателефонував на розміщений на сайті odessa.xxx в мережі Інтернет мобільний телефон салону інтимних послуг НОМЕР_3 , на дзвінок якого відповіла адміністратор ОСОБА_8 та повідомила, що ОСОБА_12 може приїхати до салону інтимних послуг «МАДАМ», який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , де йому будуть надані сексуальні послуги за грошові кошти у розмірі 1500 гривень.
Отримавши дозвіл адміністратора ( ОСОБА_8 ) про можливість прибуття до салону інтимних послуг «МАДАМ», ОСОБА_12 цього ж дня о 19:27 год., прибув за вказаною адміністратором адресою, а саме: м. Одеса, вул. Базарна, 5/4, зателефонував на мобільний телефон салону інтимних послуг «МАДАМ» НОМЕР_3 та повідомив адміністратора ОСОБА_8 про своє прибуття, у відповідь остання повідомила ОСОБА_12 яким шляхом можливо потратити до приміщення салону інтимних послуг «МАДАМ», розташованого на 15 поверсі ЖК «Капітан» у квартирі АДРЕСА_4 за вказаною адресою.
Потрапивши до приміщення салону інтимних послуг «МАДАМ», у холі ОСОБА_12 зустріли три дівчини, які представились ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та повідомили, що кожна з них надає послуги сексуального характеру, після чого запропонували ОСОБА_12 вибрати одну з них.
Обумовивши вартість надання дівчатами послуг сексуального характеру, ОСОБА_12 обрав дівчину на ім`я ОСОБА_13 та пройшов з нею до окремої кімнати, де на виконання домовленості з адміністратором ОСОБА_8 передав ОСОБА_13 грошові кошти у розмірі 1500 гривень, номіналом 100 гривень, 15 купюр, за які дівчина мала надати йому сексуальні послуги, тривалістю одну годину.
Після отримання грошових коштів, дівчина на ім`я ОСОБА_13 вийшла з кімнати та на виконання плану злочинної діяльності передала отримані грошові кошти у розмірі 1500 гривень ОСОБА_8 , яка перебувала у тому ж приміщенні в іншій кімнаті.
Надалі, дівчина на ім`я ОСОБА_13 повернулась до окремої кімнати, у якій її чекав ОСОБА_12 .
Знаходячись у вказаній кімнаті, у період часу з 19.27 год. до 20.27 год 13.09.2019 дівчина на ім`я ОСОБА_13 надала ОСОБА_12 послуги сексуального характеру.
Надалі, у невстановлений слідством час та місці, виконуючи відведену їй роль злочинного плану, ОСОБА_8 , отримані від злочинної діяльності грошові кошти, передала ОСОБА_5 , яка виконувала роль сутенера.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що підозрювана ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, підозрювана може незаконного впливати на вже допитаних свідків, з метою зміни даних ними свідчень у ході судового розгляду кримінального провадження у подальшому, впливати на свідків, яких ще не допитано для дачі ними неправдивих свідчень, або впливати на інших осіб, які можуть бути допитані. Також, у слідства є підстави вважати, що до вчинення вказаного злочину можуть бути причетні інші особи, які на даний час не установлені та не притягнуті до кримінальної відповідальності, тому спілкування підозрюваної із ними також може перешкодити досудовому розслідуванню. Також, підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зазначивши, що підозра необґрунтована, не підтверджена жодними доказами, ОСОБА_5 має на утриманні неповнолітню дитину, потребує лікування, є приватним підприємцем, ризики не підтверджені.

Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказавши, що не має намір ухилятися, постійно з`являлась до слідчого.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

04.02.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України сутенерство щодо кількох осіб за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження та сукупністю здобутих слідством доказів, а саме: протоколом огляду від 03.07.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 23.04.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 22.04.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 29.06.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 10.08.2019 року, протоколом про результати проведення негласної (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі імітування обстановки злочину від 17.09.2019 року, протоколом огляду свідка ОСОБА_12 від 16.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 18.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 17.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 17.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.09.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_22 , протоколом допиту свідка ОСОБА_23 від 01.02.2020 року, протоколом обшуку від 17.09.2019 року, протоколом огляду предмета від 22.01.2020 року, протоколом огляду предмета від 20.01.2020 року, протоколом огляду речей і документів від 03.01.2020 року, а також іншими матеріалами в сукупності.

Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, враховуючи тривалість кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваної, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, враховуючи також те, що підозрюваній відомі особи свідків, зокрема, підозрювана спілкувалась з останніми, а також при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі повні анкетні дані останніх, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної в судовому засіданні встановлено не було.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваної, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою у його вчиненні, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваної, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком на 23 (двадцять три) дні, до 29.02.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваній, що вона або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_5 строком до 29.02.2020 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1