Справа №295/3700/20
про скасування арешту майна
31.03.2020 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з автомобіля марки «ACURA», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у зв`язку з тим, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.
В судове засідання володілець майна та його представник не з`явились. Від представника володільця майна - адвоката ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задоволити.
Від прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , який здійснює повноваження прокурора в даному кримінальному провадженні, також надійшла заява, в якій він просить слідчого суддю розглянути клопотання без його участі, щодо скасування арешту з автомобіля не заперечує.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання за відсутності заявника і прокурора, які скористались наданим процесуальним правом і подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Згідно частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 25.11.2019 року накладено арешт на автомобіль марки «ACURA», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
З матеріалів, доданих до клопотання про скасування арешту, а саме копії довіреності на розпорядження і користування транспортним засобом «Acura», модель «TSX», 2011 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , вбачається, що володільцем вказаного автомобіля є, в тому числі, ОСОБА_4 , в якого даний транспортний засіб був вилучений згідно протоколу огляду місця події від 13.11.2019 року, і який керував ним в момент дорожньо-транспортної пригоди.
Згідно вимог ч. 4 ст. 173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на транспортний засіб в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.
Враховуючи, що на час розгляду клопотання у кримінальному провадженні проведено необхідні судові експертизи, що було метою накладення арешту, позицію прокурора, який не заперечував проти скасування арешту, будь-яких доказів, які б спростовували доводи заявника, викладені в клопотанні, прокурор не надав, як і не навів доводи, які виправдовують подальше застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту та втручання у право приватної власності, беручи до уваги принципи непорушності та недоторканості права власності, слідчий суддя вважає за необхідне повністю скасувати арешт з автомобіля марки «ACURA», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.
Частина 3 статті 169 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Керуючись ст.ст. 22, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 25.11.2019 року, з автомобіля марки «ACURA», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Зобов`язати відповідальних працівників за місцем зберігання вказаного транспортного засобу безоплатно повернути ОСОБА_4 автомобіль марки «ACURA», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1