Справа № 522/9179/20
Провадження № 1-кс/522/9236/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2020 року Місто Одеса

Слідчий суддя місцевого Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого в ОВС СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Кропивницький, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час та дату, а також у невстановленому місці громадянин України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вступив у злочинну змову з громадянами України: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з метою незаконного придбання, зберігання з метою збуту та незаконного збуту особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, на території м. Одеси, при цьому усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді порушення порядку обігу наркотичних засобів, і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом. Збут наркотичних засобів здійснювався наркозалежним мешканцям м. Одеси, через так звані «закладки» та під час особистих зустрічей. Облік обігу наркотичних засобів, а також безпосереднє замовлення наркотичних засобів здійснювався в телефонному режимі, а також з використанням месенджера «Телеграм» у Телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_7 ». Після здійснення замовлення наркотичного засобу, у месенджері «Телеграм» або в телефонному режимі, наркозалежна особа здійснювала оплату на банківську карту чи передавала грошові кошти безпосередньо в руки одній з вищевказаній особі та після цього забирала наркотичні засоби у заздалегідь обладнаних схованках чи під час особистої зустрічі.

Так, 23.03.2020 громадянин ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за попередньою змовою з ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 незаконно збув громадянці ОСОБА_13 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 779-Х від 07.04.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,81г.

Крім цього, 17.04.2020 громадянин ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 незаконно збув громадянці ОСОБА_13 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1020-Х від 18.05.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою - 0,84г.
Крім цього, 12.05.2020 громадянка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 через громадянку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 незаконно збули громадянці ОСОБА_13 речовину рослинного походження зеленого кольору під час особистої зустрічі.
Згідно висновку експерта Одеського НДЕКЦ МВС України № 1240-Х від 28.05.2020, вилучена вищевказана речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, вагою 0,89г.
Відповідно до Таблиці I Списку №1 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770, канабіс є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено.

17.06.2020, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі до 10 років з конфіскацією майна, знаходячись на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити нове кримінальне правопорушення, продовжити свою злочинну діяльність, знаходячись на свободі може незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до вимог п. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрювана усвідомлюючи покарання за вчинення злочинів такого характеру, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 ставиться запобігання подальших спроб приховуватись від органів досудового розслідування і суду, у підозрюваної не має постійної роботи, відсутні соціальні зв`язки, а тому, розуміючи, що їй може бути призначене реальне покарання до позбавлення волі буде мати намір уникнути покарання. Інші, менш суворі запобіжні заходи, на думку слідчого, не забезпечать виконання підозрюваної процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і її належної поведінки.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Підозрювана та її захисник під час розгляду клопотання заперечували проти його задоволення, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрювану, її захисника, а також заслухавши прокурора, приходжу до висновку, що у застосуванні відносно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити, та необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з наступних підстав.

У клопотанні слідчого не міститься обґрунтування ризиків, які виправдовують застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Слідчий ґрунтує свої доводи лише на припущеннях.

Слідчим також не доведено існування ризиків у разі обрання підозрюваній більш м`яких запобіжних заходів, всі доводи ґрунтуються на припущеннях, до уваги береться лише тяжкість злочинів у скоєнні яких лише підозрюється ОСОБА_7 . Слідчим не досліджено обставини, які мають значення для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Підозрювана має тяжке захворювання (третя група інвалідності), у зв`язку з чим вона потребує спеціального лікування, дієти і постійного медичного нагляду.

Відповідно до п. 9 Інформаційного листа ВССУ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» від 04.04.2013 р. виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК. Слідчий суддя, суд має зважати, що слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу за відсутності для цього підстав, передбачених ст. 177 КПК України. Тому в разі розгляду відповідного клопотання, не підкріпленого визначеними у КПК метою та підставами, останнє має бути відхилено.

Відповідно до п. 10 Інформаційного листа ВССУ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», у кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до п. 18 Інформаційного листа ВССУ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах, встановлених законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Підозра, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Одна лише тяжкість кримінального правопорушення не може являтися підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою.

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах, передбачених ст. 181 КПК України, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження уявляється доцільним покладення на підозрювану ОСОБА_7 наступних, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків:

?прибувати за викликом до слідчого, процесуального керівника, в проваджені якого знаходиться кримінальне провадження;

?не відлучатися, у період часу з 22.00 год. до 07.00 год., з місця постійного проживання: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

?здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 84-89, 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 195, 196, 197, 205 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого в ОВС СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці, а саме до 17.08.2020 року включно.

Покласти на ОСОБА_7 обов`язки, а саме:

?прибувати за викликом до слідчого, процесуального керівника, в проваджені якого знаходиться кримінальне провадження;

?не відлучатися, у період часу з 22.00 год. до 07.00 год., з місця постійного проживання: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

?здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

18.06.2020