Справа № 202/5787/19
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А
18 грудня 2019 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтави Полтавської області, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, має двох малолітніх дітей, 2008 та 2017 року народження, працює майстром-модельєром у ФОП « ОСОБА_7 », зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-1 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, у якому зазначає, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000700 від 23.07.2018 року, в якому 04 грудня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-1 КК України, а саме використанні, виготовлені та поширенні нацистської символіки з використанням засобів масової інформації, що вчинені повторно. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду веб-сторінки https://reibert.info в мережі Інтернет, протоколом огляду посилки ТОВ «Нова пошта», добровільно наданої ОСОБА_8 , протоколами обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 та ОСОБА_9 ; висновками судово-мистецтвознавчих експертиз, протоколом тимчасового доступу до документів щодо банківського рахунку, відкритого на ім`я ОСОБА_4 .

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від п`яти до десяти років, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
За цих підстав, посилаючись на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави в розмірі 168160 грн.
Вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання слідчого, заслухавши прокурора, який клопотання підтримав, підозрюваного та його захисника, які просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистої поруки чи домашнього арешту в нічний час, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що 04 грудня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-1 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення, насамперед, підтверджується протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 та висновками судово-мистецтвознавчих експертиз, відповідно до яких надані на дослідження речі містять зображення націонал-соціалістичної (нацистської) символіки.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, окрім зазначеного ризику, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який має стійки соціальні зв`язки, а саме дружину та двох малолітніх дітей, постійне місце проживання та роботи, позитивно характеризується, раніше не судимий.
Виходячи з наведеного, слідчий суддя вважає, що для запобігання ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, який, на переконання слідчого судді, гарантуватиме виконання підозрюваним на час досудового розслідування процесуальних обов`язків, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із певними обмеженнями. В той час як тримання ОСОБА_4 під вартою є необґрунтованим з огляду на стійки соціальні зв`язки підозрюваного та характер інкримінованого правопорушення, яке не мало суспільного резонансу чи тяжких наслідків.

Крім того, слідчий суддя вважає невиправним застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , які звернулися з заявами про взяття підозрюваного на особисту поруку, в судове засідання не з`явилися, що позбавляє можливості з`ясувати, чи заслуговують вони на таку довіру.

Таким чином, у задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби та поклавши на нього обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 436-1 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту на строк до 4 лютого 2020 року, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали слідчого судді до 4 лютого 2020 року включно.
Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1