Справа № 569/118/20
У Х В А Л А

06 травня 2020 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
представника заявника клопотаня
адвоката ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Рівненського міського суду ОСОБА_5 від розгляду клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Рівненського міського суду ОСОБА_5 надійшло клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000092 від 10.12.2019р.
30.04.2020р. від прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 надійшла заява про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду даного клопотання.
Дана заява розподілена для розгляду судді Рівненського міського суду ОСОБА_1 ..
В судове засідання прокурор ОСОБА_4 не з`явився, однак подав до суду клопотання про відкладення розгляду заяви, посилаючись на лист Ради суддів України від 16.03.2020р., згідно якого встановлено особливий режим роботи судів України та рекомендовано відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами.
Представник заявника клопотання ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечила щодо заяви прокурора про відвід слідчого судді Рівненського міського суду ОСОБА_5 від розгляду клопотання про скасування арешту майна. Вважає можливим розглянути заяву про відвід без участі прокурора та судді якому заявлений відвід.Просила суд відмовити у її задоволенні за безпідставністю та необґрунтованістю.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід слідчого судді Рівненського міського суду ОСОБА_5 без участі заявника - прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , слідчого судді ОСОБА_5 оскільки лист Ради суддів України від 16.03.2020р. на який він посилається має рекомендаційний характер.

Згідно з абз. 1 п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України у редакції Закону мають тимчасовий характер, діють виключно на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID?19), та передбачають особливості лише щодо: 1) здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях слідчим суддею суду першої інстанції.

Заслухавши представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , дослідивши письмову заяву про відвід, матеріали клопотання про скасування арешту на майно, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Обставинами, що виключають участь судді в кримінальному провадженні згідно ст. 75 КПК України, є :

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, у справі «Білуха проти України» зазначено, що наявність безсторонності, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.
Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» Європейський суд з прав людини зауважив, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Так, із заяви прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 вбачається, що підставою для заявлення відводу стало прийняття слідчим суддею процесуального рішення під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно, а саме відмова у його задоволенні, яке в подальшому ухвалою Рівненського апеляційного суду було скасовано.
Разом з цим, сам по собі факт прийняття слідчим суддею процесуального рішення у справі, не може бути розціненими як обставини, що створюють сумніви з приводу неупередженості судді, оскільки оцінка таким рішенням та діям повинна надаватись судами вищих інстанцій під час перегляду кінцевого судового рішення у кримінальному провадженні.
Відповідно підстави для задоволення клопотання про відвід слідчого судді ОСОБА_5 відсутні.
На підставі наведеного, керуючись ст. 75, 80-82, 369 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви прокурора Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Рівненського міського суду ОСОБА_5 від розгляду клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000092 від 10.12.2019р. - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1