Провадження № 1-кп/643/676/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2020 року Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_4
обвинуваченого- ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0001903 від 13.04.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Стосовно обвинуваченого ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.08.2019 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань (№27). Строк дії запобіжного заходу, обраного стосовно ОСОБА_5 спливає 24.05.2020.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України; наявність реальних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені п.п. 1,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 та змінити останньому міру запобіжного заходу з тримання під вартою на будь-який інший запобіжний захід, посилаючись на те, що прокурор виходячи з формулювання клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, невпевнений у наявності заявлених ризиків. У якості ризиків прокурором зазначені всі ті ж ризики, які були і під час обрання запобіжного заходу та його неодноразового подовження. Також прокурором не доведено й неможливість застосування до ОСОБА_5 інших запобіжних заходів.
Потерпілий ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд кримінального провадження без його участі. В якому крім іншого зазначив, що при вирішенні питання про продовження міри запобіжного заходу ОСОБА_5 вважає що останньому можливо змінити запобіжний захід на будь-який інший не пов`язаний з триманням під вартою.
Представник потерпілого ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала позицію потерпілого.
Суд заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного.

На виконання положень ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Тобто, наведена норма закону містить посилання саме на обов`язок суду розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, саме до спливу визначеного строку тримання під вартою.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п.35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 року «Летельє проти Франції»).

Так, відповідно до матеріалів провадження, ОСОБА_5 , раніше неодноразово судимий, зокрема, за злочини проти власності, безробітний, офіційних джерел доходу та стійких соціальних зав`язків не має.
Крім того, прокурор в судовому засіданні вказала на те, що ОСОБА_5 ухилявся від органів досудового розслідування, знаходився у розшуку.
Таким чином, суд, оцінюючи сукупність обставин передбачених ст.178 КПК України, а саме: вік обвинуваченого, наявність попередніх судимостей, відсутність стійких соціальних зв`язків, факт переховування від органів досудового розслідування, а також тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у скоєнні інкримінованого злочину, вважає доведеним те, що на теперішній час реально існують ризики, передбачені п.1, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, можливість обвинуваченого переховуватися від суду, а також вчинення ним іншого злочину та вважає можливим та необхідним продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
З наведених вище підстав суд відмовляє в задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на будь-який інший запобіжний захід.

Крім того, суд вважає, що продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 виправдано тим, що у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 110,177, 178, 201, 331 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на будь-який інший запобіжний захід - відмовити.
Продовжити застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 17.07.2020.
Ухвала підлягає оскарженню протягом семи днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції.
Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя ОСОБА_1