У Х В А Л А

13.11.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» - адвоката ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000866, відомості щодо якого 29.03.2016 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України, про скасування арешту, -

ВСТАНОВИВ:

в провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання, в якому адвокат просить скасувати арешт на активи суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2019 у справі № 752/18221/19.

В обґрунтування свого клопотання адвокат зазначив, що накладення арешту на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) є неможливим з огляду на те, що жодна мета такого арешту не може бути досягнута, а відсутність мети арешту майна не дає правових підстав накласти на нього арешт. При цьому, зазначив, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки жодній посадовій та/або службовій особі вказаного товариства не повідомлено підозру, вказане товариство не має ознак фіктивності, є реально діючим, що здійснює свою господарську діяльність. Відсутні та незазначені докази того, що грошові кошти, які обліковуються на вказаному рахунку є речовими доказами у кримінальному провадженні. Крім того, накладений арешт в повній мірі зупиняє діяльність товариства.

Крім того, зазначає, що на момент розгляду клопотання прокурора та постановлення ухвали про накладення арешту представник товариства не був присутній.

Таким чином, накладення арешту на активи суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ є необґрунтованим, а тому підлягає скасуванню.

Представник власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд заявлених вимог за його відсутності, з викладених у ньому піжстав просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Однак, будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи та розгляду клопотання за його відсутність до слідчого судді не надходили, у зв`язку з цим, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора та представника власника майна, оскільки їх відсутність не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього копії документів, матеріали, на підставі яких було накладено арешт майна, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2019 року, клопотанням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення департаменту нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000866, відомості щодо якого 29.03.2016 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України, про накладення арешт майна, задоволено та накладено арешт на майно із забороною відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (), за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8), зокрема Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ», шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) за вказаним підприємством, на яку останнє має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається із вказаної ухвали слідчого судді, слідчим суддею встановлено, що арешт накладався саме на підставі пункту 1 частини другої ст.170 КПК України, оскільки нібито відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та такий арешт по суті являється формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні і не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, тобто не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі на кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках, чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Положеннями п. 201.1 ст. 201 ПК України, визначено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 201.2 ст. 201 ПК України платникам податку на додану вартість автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Як передбачено Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569, рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку. Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі та виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС надсилає Казначейству.

З цього слідує, що відкриття електронних рахунків платнику ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ здійснюється з метою аналізу та автоматичного обліку органами Державної фіскальної служби податку по кожному підприємству на підставі зазначених суб`єктом господарювання сум податку, на які останній має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН, суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних, суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Тобто, система електронного адміністрування ПДВ - це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству, а її показники (суми ліміту ПДВ) є, за своєю суттю, обліком господарських операцій платника ПДВ в електронній системі, що здійснюється відповідно до вимог ПК України, а відповідно це свідчить про відсутність у підприємства права власності на ліміт ПДВ, оскільки, за своєю правовою природою це є показником здійснення господарської операції товариства.

Разом з тим, слідчим суддею встановлено та підтверджено матеріалами клопотання, що жодній посадовій та/або службовій особі Товариства з обмеженою відповідальністю « Сумін компані» не повідомлено підозру, тобто відсутній статус підозрюваних. При цьому, встановлено, що вказане товариство є реально діючим та здійснює свою господарську діяльність, тобто відсутні ознаки фіктивності.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Згідно Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення кримінальних правопорушень за участю вказаного товариства, наявність підстав вважати, що відсутня правова підстава для арешту майна, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, тоді як матеріалами клопотання доведено, що суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в Державній фіскальній службі України є показником здійснення господарської операції товариств, а арешт цих лімітів, накладений ухвалою слідчого судді обмежує функціонуванню підприємства, порушує його права без наявності обґрунтованої підозри будь-яких посадовій та/або службових осіб вказаного товариства у здійсненні неправомірної діяльності та з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумін Компані» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного в межах кримінального провадженя № 0000866 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2019 у справі № 752/18221/19 (провадження № 1-кс/752/8724/19), на активи суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» (ідентифікаційний код: 42788745) в Державній фіскальній службі України (), за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаному підприємству, на яку останнє має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Скасувати заборону Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» (ідентифікаційний код: 42788745) щодо відчуження, розпорядження та користування активами сум лімітів ПДВ.

Зобов`язати ДФС України відновити реєстрацію виписаних податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМІН КОМПАНІ» (ідентифікаційний код: 42788745) в Єдиному реєстрі податкових накладних ДФС України на дату постановлення ухвали слідчого судді.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання слідчим суддею та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1