Справа № 296/3824/20
УХВАЛА
Іменем України

28 травня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

представників власника майна ОСОБА_4 ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні в місті Житомирі клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000032 від 26.02.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.3 ст.258-5, ч.3 ст.212, ч.3 ст.209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12 травня 2020 року у провадження слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна з банківських рахунків ТОВ «САНОЛТА».

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000032 від 26.02.2020, на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира №296/3416/20 від 05.05.2020 було безпідставно накладено арешт на банківські рахунки.

У судовому засіданні представники ТОВ «САНОЛТА» клопотання підтримали в повному обсязі. Наголошували на тому, що товариство здійснює свою діяльність відповідно до вимог чинного законодавства, що крім іншого, підтверджується результатами документальних позапланових виїзних перевірок, згідно з якими жодних порушень податкового законодавства в частині нарахування від`ємного значення з податку на додану вартість не встановлено.

Прокурор, за клопотанням якого накладався арешт і який проводить досудове розслідування, у судовому засіданні заперечував у задоволенні клопотання та просив відмовити у його задоволення посилаючись на те, що арешт був накладений правомірно.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу матеріали, вивчивши клопотання, якими воно обґрунтовується приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Управління СБ України у Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000032 від 26.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.3 ст.258-5, ч.3 ст.212, ч.3 ст.209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 05.05.2020 (справа №296/3416/20) накладено арешт, зокрема на грошові кошти ТОВ «САНОЛТА»", які знаходяться на рахунках НОМЕР_1 (коди валют 980, 840, 978), НОМЕР_2 (код валюти 980) на суму 33 686 661, 60 грн, які відкриті та обслуговуються в АТ "ОТП БАНК" (МФО 300528).

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч.3 ст.28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N31107/96, п.58, ECHR 1999-II).

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Суду не надано доказів того, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахункових рахунках підприємства є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Також, органом досудового розслідування не надано суду доказів того, що ТОВ «САНОЛТА», або його посадові особи причетні до кримінальних правопорушень, що є предметом розслідування вказаного кримінального провадження.

Заявником до клопотання були додані копії договорів та первинні документи, що підтверджують реальне здійснення господарських операцій з контрагентами (договори поставки, копії видаткових накладних, платіжних доручень, акти звірки взаєморозрахунків, акти прийому-передачі товару по Контракту, копії накладних на перевезення залізничним транспортом, копії митних декларацій, тощо). Також до клопотання додані копії довідок за результатами документальних позапланових виїзних перевірок, згідно з якими жодних порушень податкового законодавства в частині нарахування від`ємного значення з податку на додану вартість не встановлено.

При цьому судом враховується, що копії висновків експертних досліджень, що були додані органом досудового розслідування до клопотань про накладення арешту на рахунки та враховані судом при накладенні арешту, на даний час, з урахуванням наданих заявником доказів реального здійснення господарської діяльності та відсутності податкових порушень, не можуть бути достатнім доказом для такого суттєвого обмеження прав ТОВ «САНОЛТА», як накладення арешту на рахунки, оскільки такі висновки носили умовний характер і мали застереження "якщо враховувати, що господарські операції носили безтоварний характер". При цьому, судом враховується, що накладення арешту на рахунки значно ускладнюють чи роблять неможливим здійснення господарської діяльності товариством.

На підставі викладеного, суд дійшов до висновку про відсутність на даний час підстав для подальшого втручання у права ТОВ «САНОЛТА», в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 05.05.2020 у справі № 296/3416/20 арешт майна із забороною відчуження коштів в частині видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету з банківського рахунку ТОВ «САНОЛТА», () на суму 33 686 661, 60 грн., які відкриті та обслуговуються в АТ "ОТП БАНК" (МФО 300528) - №№ НОМЕР_1 (коди валют 980, 840, 978), НОМЕР_2 (код валюти 980).

Копію цієї ухвали про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000032 від 26.02.2020 після оголошення ухвали негайно вручити слідчому, прокурору, власнику майна присутнім у судовому засіданні під час оголошення цієї ухвали, а у разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення цієї ухвали надіслати її копію таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Копію ухвали для виконання направити в АТ "ОТП БАНК" (МФО 300528).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1