Справа № 405/1477/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2020 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000050, клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Нова Прага, Олександрійського району, Кіровоградської області, зареєстрованому за адресою АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , ч. 3 ст. 369 КК України, за участю прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру ч. 3 ст. 369 КК України, кваліфікуючими ознакми якого є пропозиція та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірну вигоду, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища.
Так, слідчим відділом Олександрійського РВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000094 від 21.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. У зазначеному кримінальному провадженні про підозру особам не повідомлялось, про те є підстави вважати, що кримінальне правопорушення вчинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, ОСОБА_4 вирішив передати начальнику Олександрійського РВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 неправомірну вигоду.
У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підполковник поліції, відповідно наказу № 86 о/с від 02.03.2018 призначений на посаду начальника Олександрійського РВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області.
Відтак, 25.02.2020 до ОСОБА_7 на прийом записався громадянин ОСОБА_4 , який зайшовши до службового кабінету ОСОБА_7 , одразу почав пропонувати вирішити питання про непритягнення його до кримінальної відповідальності, та пропонувати ОСОБА_7 неправомірну вигоду, в ході бесіди ОСОБА_7 зрозумів, що дії ОСОБА_4 є неправомірними та звернувся до начальника ГУНП та працівників КУ ДВБ НПУ із відповідною заявою.
Після подання заяви, ОСОБА_4 неодноразово телефонував на мобільний телефон ОСОБА_7 , щоб домовитись про зустріч та передати неправомірну вигоду.
В подальшому, а саме 06.03.2020 приблизно о 14 год. 45 хв. ОСОБА_4 з мобільного телефону номер НОМЕР_1 зателефонував на мобільний телефон ОСОБА_7 НОМЕР_2 та повідомив, що чекає на прохідній, та хоче зайти поговорити.
Зайшовши до кабінету ОСОБА_7 - ОСОБА_4 почав знову пропонувати неправомірну вигоду за не притягнення його до кримінальної відповідальності, та на аркуші паперу написав суму 10 000 грн. за вирішення питання, але сказав, що гроші будуть через 2 години та сказав, що зустріч відбудеться в парку, де він й передасть гроші, а також додав, що попередньо зателефонує з іншого мобільного телефону. Цього дня, ОСОБА_4 на зв`язок із заявником не вийшов, але коли ОСОБА_7 виходив з Олександрійського РВП Олександрійського ВП разом зі своїм заступником ОСОБА_8 та помічником чергового, то ОСОБА_4 намагався з ним поговорити, але ОСОБА_9 відповів, що зайнятий та їде по робочим справам, після чого ОСОБА_4 сказав, що тоді все переноситься на понеділок 09.03.2020 на 10.00-11.00 год.
В подальшому, в раніше обумовлений день, 09.03.2020 приблизно об 08.45 ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_4 , але він не взяв трубку, та приблизно через хвилин 30 заявник перетелефонував ОСОБА_4 , який сказав, що все в силі, та що він приїде приблизно о 10.00 11.00 годині.
В подальшому 09.03.2020 року о 10.35 год. в обумовлений раніше час ОСОБА_4 прибув до службового кабінету ОСОБА_7 , що розташований за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. 6-го грудня, 34, каб. 8, та в ході бесіди передав ОСОБА_7 раніше обумовлену суму грошових коштів, а саме 400 доларів США за вчинення дій спрямованих на уникнення від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0000094 від 21.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Після надання грошових коштів, ОСОБА_4 був затриманий працівниками поліції на місці злочину, де проведено обшук, під час якого на столі ОСОБА_7 було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 400 доларів США, які являються предметом неправомірної вигоди.
Таким чином, своїми протиправними діями, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозиція та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірну вигоду, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища.
10.03.2020 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор та слідчий зазначили про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу. При цьому зазначив, що його підзахисний має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`яку, є опікуном свого батька, який потребує стороннього догляду, а тому просив обрати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
09.03.2020 року о 10 год. 40 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
10.03.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується поясненнями ОСОБА_7 , журналом обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, протоколом допиту свідка, протоколом обшуку, протоколом обшуку затриманої особи, повідомленням про підозру (а.к. 9-10, 11-12, 17-27,28-32, 40, 41-45).
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, є опікуном свого батька, який потребує стронньої допомоги.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :
клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 10.05.2020 року, який полягає у забороні останньому в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня залишати будинок АДРЕСА_2 .
Зобовязати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_10 на строк до 10.05.2020 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстровантй і проживає;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 10.05.2020 року.
Ухвалу передати до Олександрійського РВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_11