Справа № 629/1506/20
Провадження № 1-кс/629/399/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення процесуальних дій, скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 15.04.2020 року

в с т а н о в и в :

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на постанову слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання про проведення процесуальних дій посилаючись на те, що 09.04.2020 року слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , виніс постанову, якою відмовив у задоволенні клопотання від 06.04.2020 року про проведення процесуальних дій, а саме допиту в якості свідка ОСОБА_5 , та проведення за участі останнього слідчого експерименту, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ОСОБА_5 може бути притягнутий до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, що униможливлює № 0000406 від 01.04.2020 року. Свою відмову слідчий ОСОБА_4 мотивував тим, що ОСОБА_5 може бути притягнутий до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, що унеможливлює проведення за його участі слідчих дій в якості свідка так як вказані дії можуть бути розцінені як порушення його права на захист. Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 13.03.2020 року приблизно о 17.30 год. ОСОБА_5 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_6 . Вказав, що ОСОБА_5 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_6 в стані необхідної оборони, здійснюючи припинення посягання на охоронювані законом його права та інтереси, а саме права на життя та здоров`я. З метою встановлення обставин необхідної оборони на стадії досудового розслідування, а також попередження необґрунтованого на безпідставного повідомлення про підозру ОСОБА_5 просив постанову слідчого слідчого відділу Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 09.04.2020 року - скасувати., клопотання адвоката ОСОБА_3 від 06.04.2020 року про проведення процесуальних дій задовольнити, зобов`язавши слідчого слідчого відділу Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 провести допит в якості свідка ОСОБА_5 , провести за участі останнього слідчий експеримент та з урахуванням пояснень наданих гр. ОСОБА_5 , під час слідчого експерименту призначити судово-медичну експертизу, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 від 01.04.2020 року.

Заявник адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі, просив її задовольнити, уточнив скаргу та просив також скасувати повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 від 15.04.2020 року .

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, пояснив, що не вважав необхідним задовольнити клопотання захисника, оскільки убачав, що є в наявності всі підстави для повідомлення ОСОБА_5 про підозру, враховував, що у разі допиту ОСОБА_5 в якості свідка, його покази, як свідка, у зв`язку з тим, що його буде повідомлено про підозру, будуть являтися недопустимими. А тому, прийняв постанову від 09.04.2020 року з метою унеможливлення проведення слідчих дій з ОСОБА_5 , як свідком, що можуть бути розцінені, як порушення його права на захист.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає за необхідне в скарзі відмовити, виходячи з наступного:

Відповідно до п. 7,10 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником, повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;.

Слідчим Лозівського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000406 від 01.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.04.2020 до ЧЧ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт ст. ДОП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 про те, що під час розгляду матеріалів ЖЄО № 2612 від 13.03.2020 та № 2704 від 16.03.2020 року встановлено, що 13.03.2020 о 17:30, ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Діагноз: травматичний перелом нижньої щелепи в ділянці правого кута та тіла нижньої щелепи з лівого боку.

07.04.2020 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області з клопотання про допит ОСОБА_5 в якості свідка; провести слідчий експеримент за участю ОСОБА_5 в якості свідка, після проведення якого призначити судово - медичну експертизу по показанням ОСОБА_5 .

Постановою слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 відмовлено. В обґрунтування клопотання слідчий посилався на те, що після проведення призначеної судово - медичної експертизи та отримання висновку експерта, ОСОБА_5 може бути притягнутий до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, а саме нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , що унеможливлює проведення за його участю слідчих дій в якості свідка, оскільки вказані дії можуть бути розцінені, як порушення його права на захист.

Відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000406 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КПК України, - 01.04.2020 року.

Так, відповідно до ч. 5 ст.110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Згідно п.6 ч.2 ст.87 КПК України, в силу якого отримані слідчим показання від свідка є просто недопустимим доказом, якщо даного свідка буде визнано підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні.

З урахуванням того, що найвищою цінністю держави є права і свободи людини, перш за все недопустимим має визнаватися доказ, отриманий внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Істотним порушенням прав і свобод людини кримінальний процесуальний закон визнає порушення права особи на захист.

КПК України наділяє підозрюваного та обвинуваченого певними правами, реалізовуючи які, особа здатна захищати себе від кримінального переслідування (ст. 42 КПК України). Зокрема до таких прав відноситься право особи на захисника: участь захисника у проведені певної слідчої та процесуальної дії, мати побачення з захисником до першого допиту без дозволу слідчого, прокурора, суду, а після першого допиту такі ж побачення без обмеження кількості та тривалості. Крім того, ст. 20 КПК України на слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд покладено обов`язок роз`яснення підозрюваному, обвинуваченому його права та забезпечити право на кваліфіковану правову допомогу. До таких обов`язків можна також віднести надання в установлених законом випадках для ознайомлення необхідних документів і матеріалів кримінального провадження, надання можливості знімати з них копії, розглядати клопотання і скарги. Проведення певних процесуальних дій без участі захисника у випадках, коли така участь є обов`язковою також може слугувати підставою для визнання судом доказів, які зібрані під час такої процесуальної дії недопустимими.

Роз`яснюючи права та обов`язки свідка, слідчий обмежується лише тим, що свідок має право не давати показання щодо себе або своїх близьких родичів, упускаючи положення статті 18 КПК України (свобода від самовикриття та право не свідчити проти близьких родичів та членів сім`ї), згідно з якими жодна особа не може бути примушена давати пояснення, показання, які можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні нею кримінального правопорушення. Гарантією імунітету свідка у кримінальному провадженні є визнання доказів, отриманих з порушенням роз`яснення відповідних прав особі, недопустимими.

Для забезпечення права особи на свободу від самовикриття під час кримінального провадження, актуальним є дотримання міжнародних принципів у сфері захисту прав людини, що виражені в практиці Європейського суду з прав людини. В рішенні у справі «Шабельник проти України» ЄСПЛ наголосив, «що з першого допиту заявника стало очевидним, що його показання були не просто показаннями свідка злочину, а фактично зізнанням у його вчиненні. З того моменту, коли заявник уперше зробив зізнання, вже не можна було стверджувати про відсутність у слідчого підозри щодо причетності заявника до вбивства».

З вказаного питання Верховним Судом України сформовано правову позицію на підставі Постанови від 09 червня 2016 року №5-360кс15, відповідно до якої суд зобов`язаний визнати істотними порушення прав людини і основоположних свобод діяння з отримання показань від свідка, який надалі буде визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні за умови, коли на час отримання показань від свідка уже існували дані, що його буде визнано підозрюваним чи обвинуваченим, але всупереч наявності у такої особи права на мовчання та свободи від самовикриття, слідчий, прокурор вчиняє дії, спрямовані на отримання показань від неї. Саме такі дії, а не власне факт отримання показань від свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим, мають визнаватися істотним порушенням прав людини і основоположних свобод.

Слідчий зазначив, що на час звернення 07.04.2020 року адвоката ОСОБА_3 з клопотанням, уже існували дані, які давали підстави слідчому розуміти, що ОСОБА_5 буде визнано підозрюваним у цьому кримінальному провадженню.

Щодо вирішення скарги в частині оскарження повідомлення про підозру, то в судовому засіданні під час оскарження повідомлення про підозру, адвокатом ОСОБА_3 не було наведено жодного аргумента слідчому судді, що слідчий порушив строки досудового розслідування, всупереч принципу змагальності в кримінальному провадженні, не надано жодних доказів необґрунтованості підозри, адвокатом не було надано будь-якої інформації, на підставі якої слідчий суддя міг би зробив висновок, що встановлене слідчим не може свідчити про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла скоїти правопорушення, а отже, про існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Слідчий суддя бере до уваги, що в судовому засіданні скаржник надав повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, згідно змісту якої ОСОБА_5 було повідомлено, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, - 15.04.2020 року.

Також слідчий суддя вказує, що підозра це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням із прокурором), яке ґрунтується на зібраних доказах під час досудового розслідування та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення з повідомленням про це такій особі та із роз`ясненням її прав та обов`язків.

Згідно п.3 ч.1 ст.276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення.

Слід відмітити, що вимога достатності доказів до моменту притягнення особи до кримінальної відповідальності означає, що в розпорядженні слідчого повинна бути така сукупність доказів, яка, будучи неповною, приводить тим не менше до обґрунтованого висновку про винуватість особи, котра притягується, і виключає в цей момент розслідування протилежного висновку.

З огляду на вищевикладене, Слідчий суддя зазначає, що при прийнятті слідчим постанови від 09.04.2020 року про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення слідчих дій, слідчим не було порушено вимог ст. 110 КПК України, вказана постанова є обґрунтованою та такою, що винесена у відповідності до вимог чинного КПК України, а відтак відсутні підстави для її скасування, в зв`язку з чим слідчий суддя доходить висновку про відмову у задоволенні скарги. Також слідчий суддя не убачає правових підстав для скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 15.04.2020 року .

Керуючись ст. 303 КПК України,

ухвалив:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання про проведення процесуальних дій, скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 15.04.2020 року відмовити.

Ухвали слідчого судді можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст 309, 395 КПК України

Слідчий суддя: ОСОБА_1