Провадження № 1-кс/761/7635/2020
У Х В А Л А
Іменем України

06 травня 2020 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні, клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000605 від 07.06.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307 та ч. 3 ст. 313 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000605 від 07.06.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307 та ч. 3 ст. 313 КК України.

21.04.2019, в період часу з 06.46 год. до 07.50, під час безпосереднього переслідуванням осіб, які підозрюється у вчиненні злочину, з метою врятування майна, яке у даному кримінальному провадженні має значення речових доказів, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчим СУГУНП у м. Києві капітаном поліції ОСОБА_5 , який входить до складу слідчої групи у кримінальному провадженні, провів обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході даного обшуку слідчим було вилучено мобільний телефон «Леново К900» без сім карти.

22.04.2020, постановою слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні визнано як речовий доказ мобільний телефон «Леново К900» без сім карки.

Враховуючи викладене, з метою збереження речового доказу, слідчий просить слідчого суддю накласти на вищевказане майно арешт, з метою збереження речового доказу.

Слідчий просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його участі.

Власник майна будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання без участі слідчого та власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000605 від 07.06.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307 та ч. 3 ст. 313 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-мобільний телефон «Леново К900» без сім карти.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1