Справа № 203/1799/19
У Х В А Л А
іменем України

13 лютого 2020 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого-судді - ОСОБА_1
при секретареві - ОСОБА_2
за участю
прокурора - ОСОБА_3
обвинуваченого - ОСОБА_4
захисника - ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 обвинуваченого за ч.3 ст.358, ч. 4 ст. 358 КК України внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001830 від 07.08.2018, який надійшов від Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 Дніпропетровської області, суд -

В С Т А Н О В И В:

17.05.2019 до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 обвинуваченого за ч.3 ст.358, ч. 4 ст. 358 КК України внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001830 від 07.08.2018.

У ході підготовчого судового засідання захисником обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 заявлене письмове клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, у зв`язку з невідповідністю ст.291 КПК України.

Прокурор - проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на його необґрунтованість.

Так, п.3 ч.3 ст..314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам ст..291 КПК України.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Аналіз цієї норми свідчить що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»); формулювання обвинувачення.
При цьому в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється коротки виклад тексту диспозиції кримінально правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) де правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.
Так, визначаючи основні терміни КПК України, у пункті 13 частини першої статті 3 законодавець виклав загальне незалежно від стадій кримінального провадження, поняття обвинувачення, яким є твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим кодексом.
У своюУ свою чергу, відповідно до частини другої статті 42 КПК України, обвинуваченим є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому статтею 291 цього Кодексу, а обвинувальний акт, згідно із пунктом 3 частини другої статті 283 КПК України, є однією із форм закінчення досудового розслідування, тобто обвинувальний акт - це підсумковий процесуальний документ, яким визнається достатність доказів, зібраних під час досудового розслідування, засвідчується його завершення й надання доступу до матеріалів стороні захисту. Далі обвинувальний акт затверджується прокурором й одночасно з його переданням до суду вручається учасникам кримінального провадження під розписку (стаття 293 КПК України). Для суду, цей процесуальний документ є правовою підставою для призначення підготовчого судового засідання, судового розгляду, визначення його меж. Судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуто обвинувачення і лише в його межах (частина перша статті 337 КПК України).
Таким чином, системно-структурний аналіз норм КПК України доводить, що на стадії досудового розслідування обвинувачення особи пов`язується з моментом складання обвинувального акта, що містить офіційну, сформовану на досудовому розслідуванні версію про вчинення особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Крім того, згідно з вимогами ч. 4 ст. 291 КПК України, надання суду матеріалів кримінального провадження до початку судового розгляду забороняється.
З вказаної норми закону вбачається, що дійти висновку про неповноту досудового розслідування можливо лише під час судового розгляду, шляхом оцінки доказів, що містяться в матеріалах кримінального провадження, у відповідності з вимогами ст. 94 КПК України.
За таких обставин, на думку суду, згідно до вимог КПК України клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 в частині невідповідності обвинувального акту вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України є передчасними та не підлягає задоволенню.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_6 , а також приймаючи до уваги відсутність підстав для прийняття рішень передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, призначити кримінальне провадження до відкритого судового розгляду суддею одноособово, у діючому складі.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 181, 314-316 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 , про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 обвинуваченого за ч.3 ст.358, ч. 4 ст. 358 КК України внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001830 від 07.08.2018, призначити до відкритого судового розгляду на 20.02.2020 о 09 годині 30 хвилин в приміщенні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.
Розгляд кримінального провадження здійснювати одноособово у діючому складі.
В судове засідання викликати учасників судового провадження.
Копію ухвали направити учасникам судового провадження не пізніше ніж за п`ять днів до початку судового розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1