Справа № 524/2143/20
Провадження № 1-кс/524/1012/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2020 року, слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0001300 від 14.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001300 від 14.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України. Клопотання погоджене з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначає, що 28.02.2020 за адресою: м. Кременчук, район буд. 61/17, по просп. Свободи, було викрадено кабель електрозв`язку МКСАШП 4х4х1,2.

28.02.2020 по провул. Роменський, 4 працівниками БПП в м. Кременчук виявлено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , поруч з якими лежав багатожильний мідний кабель в чорній пластиковій ізоляції довжиною близько 20-25 метрів, проведено огляд місця події, в ході якого було тимчасово вилучено вищевказаний кабель.

Також було проведено огляд місця події поблизу буд. 42, по вул. Київській, в м. Кременчуці, де було тимчасово вилучено: 40 метрі дроту шістнадцятижильного МКСАШП 4х4х1,2, пилку для різки металу, портфель чорного кольору з жовтими вставками, мішок білого кольору, плоскогубці з ручками червоного кольору, пласкогубці з ручками синього кольору, пилка для різки металу з червоною ручкою, банка з консервацією, предмет схожий на батарею від ноутбуку.

Також було проведено огляд місця події поблизу буд. 61/17Ю, по просп. Свободи, в м. Кременчці, де було тимчасово вилучено: 12 см дроту шістнадцятижильного МКСАШП 4х4х1,2.

Таким чином, вищевказані речі у кримінальному провадженні є речовими доказами, які тимчасово вилучені під час огляду місця події, являються об`єктами кримінального правопорушення, який може бути використаний як доказ, у кримінальному проваджені.

З метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність накласти арешт на дане майно, оскільки прокурор, слідчий не забезпечить схоронності речового доказу.

З вилученим речовим доказом в ході досудового розслідування необхідно провести ряд експертних досліджень та необхідних слідчих дій, а саме: провести товарознавчу експертизу та інші слідчі дії, необхідність в яких виникне під час досудового розслідування.

Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна невідомий, а тому в судове засідання він не викликався.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності -також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, які обґрунтовують його доводи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

З п. 1 ч. 2 статті 170 КПК постає, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчий вказує на єдину підставу накладення арешту на вказане майно - необхідність збереження речових доказів.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим, частини першої статті 170 КПК України.

Речі про арешт яких просить слідчий вилучені на вулиці, особа, якій вони належать невідома.

Таким чином, з клопотання вбачаються обставини, що свідчать про неможливість збереження відповідних доказів за відсутності їх арешту.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що підстави для накладення арешту не доведені, як і ризики знищення, перетворення, відчуження, переховування цього майна тощо, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 131, 132, 167, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № №0001300 від 14.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1