У Х В А Л А
Іменем України
13 листопада 2019 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, громадянин України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0006208 від 23.07.2019,-
В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 12.11.2019 року надійшло вищевказане клопотання.
Слідчий мотивує клопотання тим, що у провадженні відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0006208 від 23.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23.07.2019, близько о 12.00 год., прийшов до місця мешкання знайомої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що за адресою: АДРЕСА_3 . Перебуваючи за вказаною адресою, ОСОБА_4 вступив в словесний конфлікт з ОСОБА_7 на фоні ревнощів. Під час зазначеного конфлікту, ОСОБА_4 , умисно, протиправно, з метою заподіяння смерті ОСОБА_7 , за допомогою ножа типу моноблок, наніс множинні удари в область тулуба та шиї потерпілої. Від отриманих ударів ОСОБА_7 впала на підлогу та померла. Після чого, ОСОБА_4 обмився від слідів крові, переодягнувся та покинув місце вчинення злочину.
ОСОБА_4 затримано 24.07.2019 в порядку ст. 208 КПК України. Фактичним часом затримання ОСОБА_4 є 24.07.2019 о 15:30 год.
24.07.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
25.07.2019 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 22.09.2019.
31.07.2019 першим заступником прокурора м. Києва подальше досудове розслідування кримінального провадження доручено СУ ГУНП у м. Києві.
18.09.2019 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16.11.2019.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами у кримінальному провадженні.
Слідчий зазначає, на даний час продовжують діяти ризики враховані при обранні запобіжного заходу та його продовженні, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати чи спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю задовольнити клопотання.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник проти задоволення клопотання заперечив, у випадку ж задоволення клопотання просив визначити місцем утримання підозрюваного ОСОБА_4 у ІТТ у м. Києві, з метою забезпечення його безпеки.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.199 КПК України слідчий судя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відповідно до пунктів, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч.3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1)Виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою;
2)Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Слід окремо зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що має місце в даному випадку.
У слідчого судді, є підстави вважати доведеним наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме про те, що в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням підозрюваного під вартою ОСОБА_4 буде переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки підозрюваному, у випадку доведеності його вини загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.
У рішенні «В. проти Швейцарії» (WvsSwitzerland, 14379/88, 26.01.1993) ЄСПЛ зазначив, що небезпеку переховування обвинуваченого від суду не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її слід визначати з врахуванням низки інших факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або ж зробить її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом.
Разом з тим, згідно з практикою ЄСПЛ серйозність звинувачень може дати підставу судовим органам обрати чи продовжити особі той чи інший запобіжний захід.
Крім цього, перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу на покази свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню, з метою уникнення кримінальної відповідальності за кримінальні правопорушення у яких останньому повідомлено про підозру.
При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Отже враховуючи конкретні обставини справи, що вказують на наявність достатніх підстав вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останньому за його скоєння, вік та стан його здоров`я, соціальні зв`язки, репутацію підозрюваного, а також те, що ризики які враховувалися при застосуванні та продовженні міри запобіжного заходу не зникли, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Також слідчий суддя не вбачає підстав для визначення місця утримання ОСОБА_4 за ІТТ у м. Києві, оскільки наявність небезпеки утримання останнього в ДУ «Київський слідчий ізолятор» не підтверджується об`єктивними даними. Крім того ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було доручено ТУ ДБР у м. Києві провести розслідування обставин спричинення ОСОБА_4 тілесних ушкоджень, сліди яких наявні на обличчі останнього, та були спричинені зі слів ОСОБА_4 під час його утримання у ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Також, враховуючи на характер вчиненого правопорушення, а саме поєднаного із застосуванням насильства, що призвів до загибелі людини, слідчий суддя у відповідності до п.п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави.
Керуючись ст.ст. 176-179, 184, 193, 194, 199, 372, 376 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) діб, в межах строку досудового розслідування.
Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити тривалістю 60 діб, тобто до 11.01.2020 року, включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1