Справа № 379/1065/19
УХВАЛА

18.10.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:
головуючого: судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_3 ,
захисника: ОСОБА_4 ,
обвинуваченого: ОСОБА_5 ,
а також
потерпілого: ОСОБА_6
відкрито провівши в залі суду в м. Тараща судове засідання по кримінальному провадженні № 0000214 щодо

ОСОБА_5 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця м. Біла Церква, Київської області проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, розлученого, з середньо-технічною освітою, немаючого на утриманні неповнолітніх дітей, раніше судимого: 17.09.2018 року вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, суд,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває дане кримінальне провадження.
Прокурор в судовому засіданні подала клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі «Київський слідчий ізолятор». В обґрунтування клопотання посилається на те, що в даному провадженні 30.07.2019 ухвалою слідчого судді Таращанського районного суду Київської області до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком 60 днів, тобто до 30.09.2019 включно. Обвинувальний акт направлено до Таращанського районного суду Київської області 31.07.2019. Ухвалою суду від 22.08.2019 запобіжний захід продовжено до 20.10.2019. В обґрунтування у клопотанні прокурор зазначив про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначила, що ризики підтверджується тим, що обвинувачений 23.08.2019 в судове засідання для розгляду даного кримінального провадження не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про час слухання справи. В зв`язку з чим до нього застосовано привід на 13.09.2019. Також, 17.10.2019 знову не з`явився в судове засідання. Обвинувачений ніде не працює, не навчається, веде аморальний спосіб життя. Перебуваючи на волі може впливати на потерпілого ОСОБА_6 та його родину, на свідків ОСОБА_7 і ОСОБА_8 . Зазначає, що обвинувачений може і в подальшому затягувати розгляд вказаного провадження по суту, не з`являючись в суд. ОСОБА_5 раніше судимий, а саме: 17.09.2018 Білоцерківським міжрайонним судом Київської області за ч. 3 cт. 185 КК України до покарання у виді 4 років позбавлення волі, на підставі cт. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки, має не зняту і не погашену судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив і знову обвинувачується у вчиненні умисного злочину, тому він може в подальшому продовжити свою злочинну діяльність.
Заявлені ризики не зменшилися та не зникли, і є актуальними під час зміни запобіжного заходу у виді домашнього арешту на тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували проти зміну запобіжного заходу.
Потерпілий ОСОБА_6 підтримав позицію прокурора та просить змінити обвинуваченому запобіжний захід.
Потерпіла ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належно, проте подала заяву про проведення судового розгляду кримінального провадження без її участі.

Вивчивши клопотання про зміну запобіжного заходу, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд доходить до наступного.
Згідно ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому ст.184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбаченихч.5 ст.194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:
1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;
2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

В даному провадженні 30.07.2019 ухвалою слідчого судді Таращанського районного суду Київської області до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком 60 днів, тобто до 30.09.2019 включно. Покладено на підозрюваного наступні обов`язки:
1) прибути за першим викликом на визначений час до слідчого, прокурора та суду за місцем проведення досудового розслідування;
2) не залишати житло в період з 20 год. 00 хв. до 06 год 00 хв., в якому проживає, а саме за адресою: АДРЕСА_1 .
Обвинувальний акт направлено до Таращанського районного суду Київської області 31.07.2019. Ухвалою суду від 22.08.2019 запобіжний захід продовжено до 20.10.2019

Ухвалою суду від 13.09.2019 до обвинуваченого застосовано привід обвинуваченого в судове засідання призначене на 13 год. 30 хв. 01 жовтня 2019 року. Однак, обвинувачений в судові засідання 13.09.2019, 17.10.2019 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, доказів поважності причин неявки суду не надав.
Суд приходить до висновку, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацюючих батьків немає, веде аморальний спосіб життя, не має постійного місця роботи та навчання, тобто не має міцних соціальних зв`язків, за місцем роботи характеризується посередньо, раніше судимий.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При застосуванні запобіжного заходу суд враховує, особу підозрюваного, який не працює, на утриманні малолітніх дітей не має, розлучений, тому не має міцних соціальних зв`язків, на диспансерному обліку у психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, підозрюється у вчиненні злочину середньоїтяжкості, раніше не судимий.
Дотримуючись вимог ст. 184 КПК України, щодо обґрунтування неможливості запобігання зазначеним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, судом встановлено, що ОСОБА_5 , на даний час, не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, тому застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та роз`яснень Пленуму ВСУ (Постанова №4 від 25.04.2003р. «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства»), тримання під вартою направлено на полегшення здійснення правосуддя та забезпечення громадського порядку та обирається як запобіжний захід при наявності підстав вважати, що інші (більш м`які) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним (обвинуваченим) обов`язків та його належної поведінки.
На підставі вищенаведених норм та встановлених обставин, приходжу до висновку, що на даному етапі кримінального провадження зміна запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 є доцільною.
Крім того, відсутні такі дані про стан здоров`я обвинуваченого, які б категорично спростовували можливість тримання під вартою.
Прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
У відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, а саме у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого станом на 01 січня поточного року (1921 грн), а саме заставу у розмірі 38420,00 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Керуючись ст.29 Конституції України, ст. 12 КК України, ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 200, 202, 206, 372, 395 КПК України, суд,

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою - задовольнити.
Змінити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, застосований до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Київський слідчий ізолятор», взявши під варту в залі суду негайно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту затримання, тобто з 11 год 50 хв 18 жовтня 2019 року.
Строк дії ухвали 60 днів, тобто до 11 год 50 хв 16 грудня 2019 року включно.
Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38420,00 грн (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять гривень 00 копійок), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок отримувача: UA5026001, Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030200; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код класифікації доходів бюджету: 22030200.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на рахунок Державної судової адміністрації України має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури юриста 1 класу ОСОБА_3 та суддю Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 .
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення та направити Державній установі «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий:ОСОБА_1