КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/2819/2019 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 199 КПК Доповідач: ОСОБА_2
07 травня 2019 року місто Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_8 , з яким встановлено відеоконференцзв`язок,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року,
Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_9 та продовжено строк тримання під вартою до 21 год. 25 хв. 17 травня 2019 року, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153680 гривень, щодо
ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Донецьк, громадянина України, з середньою освітою, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Згідно з ухвалою суду першої інстанції, при вирішенні питання про продовження ОСОБА_8 строку тримання під вартою слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 зазначеного кримінального правопорушення, необхідність проведення слідчих дій, направлених на завершення досудового розслідування, а також наявні ризики, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і які на момент розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою не зменшилися. У зв`язку з цим слідчий суддя дійшов висновку про неможливість застосування щодо ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
25 лютого 2019 року ОСОБА_8 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
26 лютого 2019 року ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року щодо ОСОБА_8 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25 квітня 2019 року включно, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153680 гривень.
16 квітня 2019 року ОСОБА_8 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Того ж числа прокурором у даному кримінальному провадженні прийнято рішення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та надано доручення слідчому про надання доступу до матеріалів цього провадження стороні захисту.
17 квітня 2019 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_9 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з клопотанням про продовження ОСОБА_8 строку тримання під вартою на 30 днів. Це клопотання мотивовано тим, що для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження підозрюваних ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та їх захисників необхідний час, достатній для ознайомлення з усіма матеріалами кримінального провадження і речовими доказами, а підстави для скасування чи зміни застосованого підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який відсутні, оскільки останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, заявлені під час застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 ризики не зменшилися і дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
18 квітня 2019 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва клопотання прокурора було задоволено та ОСОБА_8 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 21 год. 25 хв. 17 травня 2019 року, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153680 гривень.
Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_8 під вартою слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання та технічного запису, на основі наданих прокурором матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та, всупереч доводів захисника, правильно встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю доказів, які приведені у клопотанні прокурора та доданих до нього матеріалах. Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора докази у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри.
Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно обґрунтованості повідомленої ОСОБА_8 підозри, чогось очевидно безпідставного чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, всупереч ствердженням апелянта, дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, на тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винним у вчиненому злочині, а також з огляду на характер і ступінь суспільної небезпечності самого злочину, у вчиненні якого він підозрюється. Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто заявлені у клопотанні прокурора ризики є реальними і вони на момент розгляду клопотання про продовження ОСОБА_8 строку тримання під вартою не зменшилися. У зв`язку з цим слідчий суддя обґрунтовано вказав, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не здатні запобігти вказаним ризикам.
Таким чином, посилання автора апеляції на необґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри та про відсутність у провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід визнати безпідставними.
В сукупності із вищевикладеним для вирішення справи у відповідності до вимог закону слідчий суддя врахував дані, які характеризують особу підозрюваного ОСОБА_8 , а також інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, в тому числі і ті, на які міститься посилання в апеляційній скарзі захисника.
З огляду на зазначене вище колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст. ст. 176 178, 182, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, з урахуванням характеру та ступеню суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , конкретних обставин кримінального провадження та даних про особу підозрюваного, при відсутності підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, продовжив підозрюваному ОСОБА_8 строк тримання під вартою до 21 год. 25 хв. 17 травня 2019 року.
Також слідчий суддя, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України, вмотивовано визначив підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153680 гривень, виходячи з положень п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.
Отже, доводи захисника стосовно незаконності та необґрунтованості оскаржуваної ухвали є непереконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і продовження строку тримання під вартою, при цьому вислухавши та врахувавши пояснення всіх учасників судового розгляду.
Крім того, слідчий суддя прийняв правильне рішення про необхідність задовольнити клопотання прокурора, врахувавши, що строк дії ухвали слідчого судді не може перевищувати 60 днів.
Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 без задоволення.
Керуючись ст. ст. 176 178, 182, 183, 194, 196, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів
Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року, якою задоволено клопотанняпрокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_9 та продовжено строк тримання під вартою до 21 год. 25 хв. 17 травня 2019 року, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153680 гривень, щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.
Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

___________________ _____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4