Справа № 991/1131/19
Провадження1-кс/991/2646/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2019 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3

детектива НАБУ ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Вищого антикорупційного суду скаргу ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро відділу запобігання корупції та інформаційної безпеки Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000963 від 03.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України

Суть питання
25 листопада 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшли матеріали скарги ОСОБА_3 із вимогами про скасування постанови детектива Національного бюро відділу запобігання корупції та інформаційної безпеки Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 від 30.10.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000963 від 03.10.2018 року

Виклад обставин, зазначених у заяві
Заявник зазначає, що підставами для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000963 від 03.10.2018 року є зловживання владою детективом четвертого відділу детективів третього підрозділу головного підрозділу детективів ОСОБА_5 та прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури ОСОБА_6 під час досудового розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000137 від 20.01.2017, яке полягає у внесенні до процесуальних (офіційних) документів явно неправдивих відомостей з метою порушення прав та охоронюваних законом інтересів потерпілого та інших юридичних осіб, що призвело до завдання йому як потерпілому матеріальної та моральної шкоди, яка попередньо оцінена у сумі 24 000 000 грн.

30.10.2019 року детектив НАБУ ОСОБА_4 виніс постанову про закриття кримінального провадження. № 0000963 від 03.10.2018 року

Заявник вважає, що детективом на досудовому розслідуванні не було проведено, зокрема допиту прокурора САП ОСОБА_6 , хоча на його думку саме ним були створені неправдиві відомості, які стали підставою як для початку кримінального провадження № 0000137 від 20.01.2017 так і у подальшому зазначені неправдивих відомостей вже детективом НАБУ ОСОБА_5 були внесені у клопотання про тимчасовий доступ до документів.

Заявник вказує, що зазначені відомості відтворені у судовому рішенні та згодом оприлюднені у засобах масової інформації , що стало наслідком завдання йому матеріальної шкоди, а саме значного погіршення стану його здоров`я. Яке передбачало необхідності звертатися за медичною допомогою та нести на її отримання матеріальні витрати. Також було спричинено йому моральну шкоду, яка полягає у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у приниженні ділової репутації як публічного діяча - адвоката, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми.

Щодо вказаної спричиненої моральної та матеріальної шкоди заявнику діями детектива ОСОБА_5 та прокурора САП ОСОБА_6 , детективом ОСОБА_4 в рамках вказаного кримінального провадження не було проведено ніяких слідчих дій. Вважає, що детективом за наявності копії лікарняного не було призначено судово-медичної експертизи для встановлення розміру завданої шкоди здоров`ю, не направлено запиту до медичної установи для отримання відомостей про вартість проведеного лікування, витрати з якого здійснювалися безпосередньо потерпілою особою тощо.

Крім того, заявник зазначає, що детективом НАБУ ОСОБА_4 був зроблений безпідставний висновок про відсутність зв`язку між внесенням недостовірних відомостей детективом НАБУ ОСОБА_5 до офіційного документу, погодженого прокурором САП ОСОБА_6 , та поширенням цих відомостей серед необмеженого кола осіб.

Заявник також вказує, що саме зазначені обставини стали підставою для скасування попередньої постанови детектива НАБУ ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження від 13.06.2019, яка була скасована ухвалою слідчого суду Солом`янського районного суду м. Києва.

Крім того, заявник вказує, що після поновлення кримінального провадження він звернувся до нього із клопотанням про проведення допиту прокурора САП ОСОБА_6 за його участі з питань створення неправдивих відомостей та відповідно внесення їх до клопотання про доступ до документів після того, як під час до судового розслідування були вже здобуті документальні докази, якими ці відомості повністю спростовувалися.

Проте, детективом НАБУ ОСОБА_4 була прийнята постанова про відмову у задоволенні клопотання про допит ОСОБА_6 у зв`язку з тим, що детектив не вбачав за доцільне проводити допит зазначеної посадової особи.

Постанова про відмову у проведенні допиту прокурора САП ОСОБА_6 була оскаржена заявником до слідчого судді.

Під час саме судового оскарження зазначеної постанови заявником була отримана постанова про закриття кримінального провадження, з якої він дізнався про проведення допиту прокурора САП ОСОБА_6 з окремих питань, які стосуються кримінального провадження, на які останнім були надані покази «не пам`ятаю»

Вважає, що при створенні ОСОБА_6 неправдивих відомостей для початку фіктивного кримінального провадження та у подальшому для здійснення досудового розслідування жодних об`єктивних даних про наявність ознак вчинення заявником будь-яких протиправних дій не існувало, а отримання доступу до документів третіх осіб мало хоч - якісь перспективи на створення штучних доказів обвинувачень для виправдання протиправної поведінки детектива що здійснював до судове розслідування та прокурора, який здійснював процесуальне керівництво цим розслідуванням, та раптово все забув.

Крім того заявник вважає, що детектив НАБУ ОСОБА_4 , доповнюючи текст попередньої незаконної постанови про закриття кримінального провадження інформацією про проведений допит ОСОБА_6 , жодним чином не надав спростувань щодо зловживання ним своїм службовим становищем, дійшов до висновку про відсутність в його та детектива ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення.

Обґрунтування скарги
Скаржник зазначає, що детектив ОСОБА_5 , складаючи процесуальні документи з метою отримання судового дозволу на обмеження прав потерпілого використовував виключно відомості з рапорту прокурора САП ОСОБА_6 , на підставі якого було прийнято рішення про внесення інформації до ЄРДР про вчинення ОСОБА_3 злочинів, передбачених ст.ст.366-1, 368-2 КК України.

Крім того, як зазначає заявник, зі свідчень прокурора ОСОБА_6 , вбачається що він не пам`ятає на яких відомостях він свої первинні версії побудував та заявляє про те, що на дату погодження клопотання про доступ до документів воно ґрунтувалося на матеріалах кримінального провадження. При цьому , на думку заявника, на той час матеріалами кримінального провадження первинні версії не тільки не ґрунтуються на матеріалах кримінального провадження, а й повністю ними спростовувалися (до прикладу: суми незаконного збагачення у розмірі 3610 тис гривень значно перевищує офіційні доходи родини у розмірі більше 17000 тис гривень).

Детектив НАБУ ОСОБА_4 свою позицію, зазначену в постанові про відмову у задоволенні клопотання про допит ОСОБА_6 як недоцільну, змінює та проводить цей допит. При цьому не повідомляє потерпілу особу, яка ініціювала цю процесуальну дію, не ставить під час допиту питань, зазначених у клопотанні про проведення допиту, та не надає жодної правової оцінки протиріччям у показах допитаних у якості свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

На думку заявника детективом НАБ України ОСОБА_4 прийнято постанову про закриття кримінального провадження без проведення повного та всебічного досудового розслідування, тому ОСОБА_3 вважає, дану постанову незаконною і передчасною, а тому постанова підлягає скасуванню.

Доводи сторін у судовому засіданні
У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав скаргу з обставин зазначених в ній.

Детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти викладених обставин скарги. Пояснив, що в провадженні НАБУ перебувала кримінальна справа за № 0000963 від 03.10.2018. На досудовому розслідуванні були проведені всі необхідні слідчі дії. Твердження ОСОБА_3 про те, що стороною обвинувачення в клопотанні від 14.05.2018 про тимчасовий доступ до речей та документів умисно внесено неправдиві відомості з метою штучного створення доказів обвинувачення не знайшли підтвердження, та є такими що не відповідають дійсності. Після цього, 30.10.2019 було винесено постанову про закриття кримінального провадження в зв`язку з відсутністю у діях детектива НАБУ ОСОБА_5 та прокурора САП ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Крім того детектив вважає, що ОСОБА_3 обрав не вірний спосіб захисту. Радив звертатись в порядку цивільного судочинства про захист честі та гідності. В задоволенні скарги просив відмовити

Мотиви суду
Заслухавши пояснення заявника, дослідивши заперечення детектива НАБУ, дослідивши матеріали кримінального провадження № 0000963 від 03.10.2018 слідча суддя дійшла до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого про закриття кримінального провадження.

Згідно наданих матеріалів кримінального провадження №000963 від 03.10.2018 вбачається, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості були внесені на виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 22.08.2018, якою зобов`язано уповноважену службову особу Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 05.07.2018. за фактом наявності в діях детектива НАБУ ОСОБА_5 та прокурора САП ОСОБА_6 ознак складу злочинів, передбачених ч.2 статті 364 КК України.

Постановою від 30.10.2019 року детектив НАБУ ОСОБА_7 закрив кримінальне провадження № 0000963 від 03.10.2018 у зв`язку з відсутністю у діях детектива НАБУ ОСОБА_5 та прокурора САП ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

В обґрунтування свого рішення про закриття кримінального провадження детектив зазначив, що при розслідуванні вказаного кримінального провадження були досліджені всі обставини, зокрема допитано прокурора САП ОСОБА_6 з питань здійснення ним процесуального керівництва на досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні № 000137 від 20.01.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 366-1, 368-2 ч.2 КК України. Крім того, в ході досудового розслідування не встановлено причинного чи опосередкованого зв`язку між діями детектива та прокурора САП, щодо складання та спрямування до суду клопотання від 14.05.2018 про тимчасовий доступ до речей та документів та захворювання з приводу яких ОСОБА_3 лікувався у Центральному госпіталі МВС.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України однією із підстав закриття кримінального провадження є встановлення відсутності події кримінального правопорушення.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження може бути закрито лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Всебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи, а по-друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні, використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

При проведенні досудового розслідування слідчий чи прокурор, з урахуванням конкретних обставин справи, на власний розсуд визначають обсяг відомостей та фактів, які належить перевірити, які, за їх переконанням, будуть достатніми для прийняття вмотивованого рішення.

Згідно ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом. Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Згідно положень п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, обставини, які є підставою закриття кримінального провадження.

При цьому, за змістом ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається за загальним правилом на слідчого та прокурора.

Згідно із роз`ясненнями, що містяться у п. 3 Узагальнення ВССУ про практику розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 слідчі судді при розгляді скарги на відповідні постанови з`ясовують питання дотримання вимог щодо всебічності та повноти дослідження, оскільки така неповнота може призвести до прийняття необґрунтованого рішення про закриття кримінального провадження.

Отже, правова природа аналізованого виду оскарження процесуального рішення слідчого та прокурора передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку закриття кримінального провадження посадовими особами органів досудового розслідування, а й підстав його закриття.

Таким чином, оцінивши постанову детектива НАБУ ОСОБА_8 від 30.11.2019 року про закриття кримінального провадження та дослідивши матеріали кримінального провадження № 0000963 від 03.10.2018, слідча суддя вважає, що рішення детектива про закриття кримінального провадження є вмотивованим , досудове розслідування проведено всебічного, повно та об`єктивно. Досліджено всі обставини справи та оцінено зібрані докази.

Так, детективом був допитаний в якості свідка прокурор САП ОСОБА_6 , який зазначив, що всі слідчі та процесуальні дії проводились виключно для досягнення мети кримінального провадження. Жодної цілі щодо перешкоджання господарської діяльності будь-яких підприємств не переслідувалось.

Крім того, слідча суддя встановила, що в ході досудового розслідування досліджено питання про спричинення матеріальної та моральної шкоди ОСОБА_3 . Оскаржувана постанова містить відомості того, що органом досудового розслідування не встановлено причинного чи опосередкованого зв`язку між діями детектива та прокурора щодо складання та спрямування до суду клопотання від 14.05.2018 про тимчасовий доступ до речей і документів та захворюваннями, з приводу яких ОСОБА_3 лікувався у Центральному госпіталі МВС. Отже, слідча суддя вважає, що детективом при прийнятті рішення про закриття кримінального провадження були виконані вимоги статті 9 КПК України.

Підсумовуючи, слідча суддя не погоджується із доводами заявника про передчасність рішення про закриття кримінального провадження, та приходить до висновку, що постанова від 30.11.2019 року детектива НАБУ ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження № 0000963 від 03.10.2018 обґрунтована та відповідає вимогам ч.5 статті 110 КПК України.

З огляду на вищевикладене, керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 372 КПК України, слідча суддя

У Х В А Л И ЛА:
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову детектива національного бюро відділу запобігання корупції та інформаційної безпеки Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 від 30.10.2019 року про закриття кримінального провадження № 0000963 від 03.10.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України - відмовити.
Повний текст оголошено 04 грудня 2019 року о 17 годині 00 хвилин в залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду.

Ця ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1