Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/717/2019 Справа №641/6815/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Комінтернівського районного суду м. Харкова обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001789 від 01.08.2019 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 190 КК України, суд-

В С Т А Н О В И В:
27 серпня 2019 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України щодо ОСОБА_4 . Стосовно ОСОБА_5 обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 13 жовтня 2019 року.

У підготовче судове засідання з`явились прокурор, обвинуваченого ОСОБА_4 доставлено конвоєм.

Потерпіла ОСОБА_6 у підготовче судове засідання не з`явилась, надала заяву про слухання справи за її відсутності.

Прокурор Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , посилався на те, що існує обґрунтована підозра обвинуваченого у вчиненні інкримінованого середньої тяжкості кримінального правопорушення (злочину), за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, вчинення останнім кримінального правопорушення (злочину) в період іспитового строку, а також обвинувачений не має офіційного місця роботи та доходу, не одружений, а відтак не має стійких соціальних зв`язків, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась, а саме, переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на свідків та потерпілих, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 проти продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував, покладався на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо доцільності продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , прийшов до наступного висновку.

За вимогами частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

З огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, а також тяжкість покарання за тяжкий злочин, у вчиненні якого обвинувачується останній та обставини вчинення злочину, що інкриміновано, суд прийшов до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України: можливість переховування від суду, можливість незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також, при вирішенні питання про продовження строків запобіжного заходу, суд враховує дані про особу ОСОБА_4 , а саме те, що останній вчинив кримінальне правопорушення (злочин) в період іспитового строку, є висока імовірність вчинення останнім нового кримінального правопорушення (злочину), а також те, що обвинувачений не має офіційного місця роботи та доходу, не одружений, а відтак не має стійких соціальних зв`язків.

Виходячи з викладеного, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину, що в сукупності вказує про підвищену суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи яка обвинувачується у його вчинені, а також те, що інкримінований обвинуваченому злочин віднесено згідно статті 12 КК України до середньої тяжкості злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з іншим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 днів.

Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку суду, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання обвинуваченого під вартою.

В ході підготовчого судового засідання учасники судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечили.

Клопотань від учасників судового провадження не надійшло.

Вивчивши обвинувальний акт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, виходячи з наступного.

Угод про визнання винуватості чи про примирення в порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надходило. Підстав, передбачених ст. 284 КПК України, для закриття провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства. При його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Кримінальне провадження підсудне Комінтернівському районному суду м. Харкова. Проти відкритого судового розгляду учасники підготовчого провадження не заперечили.

Судом з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь в судовому розгляді, визначено, що проведення судового розгляду буде здійснюватися суддею одноособово, потерпілою цивільний позов не заявлений.

Таким чином, судом вчинено всі необхідні дії з підготовки кримінального провадження до судового розгляду, а тому наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 314, 315, 316 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України в судове засідання, на 10 год. 30 хв., 04 жовтня 2019 року в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова.

У судове засідання викликати учасників судового провадження прокурора, потерпілу, обвинуваченого.

Копію ухвали про призначення судового розгляду надіслати учасникам процесу.

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 5 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою, обраний на досудовому розслідуванні, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 23 листопада 2019 року.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1