У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , третіх осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0006343 від 29 липня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: автомобіля марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , номер шасі (рами) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 .
Клопотання мотивовано тим, що 28 липня 2019 року за адресою: м. Київ, б-р Перова, 4, працівниками патрульної поліції виявлено автомобіль марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , він-код НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , який пред`явив свідоцтво про реєстрацію автомобіля серії НОМЕР_3 , з ознаками підробки та під час звірки номерів та агрегатів транспортного засобу виявлено ознаки підробки він-коду, а саме нерівномірність тиснення символу номеру.
Так, 28 липня 2019 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за адресою: м. Київ, б-р Перова, 4, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_4 , під час якого перевірено номера вузлів та агрегатів автомобіля марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 та встановлено, що на ньому міститься номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , що не відповідає вимогам його нанесення, крім цього виявлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 з ознаками підробки, у зв`язку з чим вилучено транспортний засіб та свідоцтво про його реєстрацію.
Дані обставини свідчать про фактичну невідповідність наявного номеру шасі (кузова, рами) транспортного засобу автомобіля марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , зазначеному у його реєстраційних документах, а також відомостям у електронній базі Національної поліції України НАІС АМТ, де не зазначено відомостей про заміну номерів вузлів та агрегатів вказаного транспортного засобу.
Згідно постанови слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 29 липня 2019 року автомобіль марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , номер шасі (рами) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0006343 від 29 липня 2019 року.
За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0006343 від 29 липня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування клопотання, слідчий посилається на те, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Із викладених у клопотанні підстав просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Третя особа ОСОБА_4 зазначив, що є водієм вилученого автомобіля. Щодо вирішення питання про накладення арешту на автомобіль, то він його залишив на розсуд слідчого судді, проте зазначив, що вважає необґрунтованим твердження працівників поліції, щодо невідповідності номеру шасі автомобіля марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , оскільки на місце зупинки цього транспортного засобу приїздили три наряди експертів і в жодного з них не було впевненості в тому, що номер кузову підроблений.

Третя особа ОСОБА_5 зазначив, що він є фактичним власником автомобіля, який придбав більше як вісім років назад, з того часу ніхто змін у номер кузову не вносив, а тому він не заперечував проти проведення експертизи, так як переконаний у непідробленості номеру кузова його автомобіля. Вирішення питання залишив на розсуд слідчого судді.
Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням, вислухавши доводи слідчого, третіх осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , дослідивши матеріали, яким обґрунтовується клопотання, дійшов такого висновку.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
28 липня 2019 року, відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за адресою: м. Київ, б-р Перова, 4 проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_4 , під час якого перевірено номера вузлів та агрегатів автомобіля марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 та встановлено, що на ньому міститься номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , що не відповідає вимогам його нанесення, крім цього виявлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 з ознаками підробки, у зв`язку з чим вилучено транспортний засіб та свідоцтво про його реєстрацію.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Як вбачається з ч. 1 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 29 липня 2019 року автомобіль марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , номер шасі (рами) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0006343 від 29 липня 2019 року.
Вимоги ч. 3 ст. 110 КПК України вимагають від слідчого наведення у постанові не законодавчо визначених у ст. 98 КПК ознак віднесення майна до речових доказів, а конкретних ознак їх злочинного походження, встановленого розслідуванням злочину за ст. 290 КК України та їх переліку, що відповідає вимогам ст. 98 КПК.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вище зазначені речі, які були вилучені 28 липня 2019 року під час огляду місця події є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчим підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від відчуження.

Щодо вимог слідчого про заборону користування транспортним засобом, то враховуючи вимоги ст. 131-132, 170-173 КПК України, наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб, а також забезпечуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, тому слідчий суддя вважає за необхідне у задоволені клопотання в частині заборони користування зазначеним транспортним засобом відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль марки «Audi A4», н/з НОМЕР_1 , номер шасі (рами) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , які вилучені під час огляду місця події від 28 липня 2019 року, за адресою: м. Київ, б-р Перова, 4, заборонивши його відчуження.
В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 00 хв 08 серпня 2019 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1