Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2019 року Справа № 608/1298/19
Номер провадження1-кс/608/617/2019

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження: заступника начальника СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 ,

прокурора Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, відомості про яке внесеного в ЄРДР за № 0000230 від 13 травня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що в ході розслідування встановлено, що 12 липня 2019 року біля 19.50 години ОСОБА_5 , перебуваючи по вул. Млинарська м. Чорткова, під час проведення оперативної закупівлі наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, за гроші в сумі 450 гривень, умисно з метою особистого збагачення незаконно збув ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_2 (анкетні дані змінено) порошкоподібну речовину білого кольору, яка знаходилась в згортку фольги, і яка згідно висновку судової експертизи матеріалів, речовин та виробів, містить амфетамін, який відноситься до психотропних речовин, обіг яких обмежено, масою в перерахунку на діючу речовину 0,1049 грама.

Згідно ст. 2 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995 року та Списку №2, Таблиці №2 Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000 року, амфетамін відноситься до психотропних речовин, обіг яких обмежено.
Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення. Ці докази містяться в: показах свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінено), який підтвердив, що ОСОБА_5 збув йому психотропну речовину - амфетамін; згідно експертизи №2.1-397/19 від 16.07.2019 року збута ОСОБА_5 порошкоподібна речовина білого кольору містить амфетамін, який відноситься до психотропних речовин, обіг яких обмежено, масою в перерахунку на діючу речовину 0,1049 грама; протоколом проведення контролю за вчиненням злочину оперативної закупки від 12.07.2019 року, у якому зафіксовано збут наркотичних засобів ОСОБА_5 ; інших матеріалах кримінального провадження.

17.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

У ході розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , уродженець та житель АДРЕСА_1 , офіційно ніде не працює, не одружений, дітей не має, що свідчить про те, що в нього відсутні перешкоди для того, щоб змінити своє місце проживання та покинути населений пункт, в якому він проживає. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років з конфіскацією майна.

Крім цього, встановлено, що ОСОБА_5 15.05.2018 року вчиняв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.309 КК України, однак 10.07.2018 року Чортківським районним судом кримінальне провадження за вказаним фактом закрито на підставі ч. 4 ст. 309 КК України, а ОСОБА_5 звільнено від кримінальної відповідальності.

Враховуючи наведене, ОСОБА_5 на шлях виправлення не став, а продовжив вчиняти новий злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів, а тому є ризик того, що ОСОБА_5 буде продовжувати вчиняти інші злочини, а це є ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також, проаналізувавши положення даних правових норм, можна прийти до висновку, що у випадку доведення вини ОСОБА_5 у вчиненні вказаного злочину, йому буде призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а тому спокуса ухилитися від слідства та суду у нього є великою і, як вказано вище, не має вагомих перешкод для того, щоб піддатися цій спокусі, а це є ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім цього, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, так як, він знає кому збував наркотичні засоби, а також свідками являються його дівчина ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які спільно проживали на квартирі по АДРЕСА_3 , а це є ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід.

Заступник начальника слідчого відділу вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж взяття під варту, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і у випадку доведення його вини у скоєнні даного кримінального правопорушення є великою імовірність призначення йому найсуворішого виду кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, а тому існують достатні підстави вважати, що підозрюваний, з метою уникнення відповідальності за скоєне, буде намагатися скритися від органів досудового розслідування та суду.

Санкція статті, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 , дає можливість застосувати до нього найсуворіший запобіжний захід, оскільки згідно ч.4 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою можна обрати до раніше несудимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад 5-ть років, а санкція ст.307 ч.1 КК України, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від 4 до 8 років.

Враховуючи положення ст. 12 КК України і санкцію ст.307 ч.1 КК України, можна прийти до висновку, що згаданий злочин є тяжким, а тому стосовно особи, яка підозрюється у його вчиненні, можна обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначених ризиків застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, та покладенні на нього обов`язків прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю, не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватись від спілкування з будь-якою особою визначеною слідчим суддею, передбачених п.1,2,3,4 ч. 5 ст.194 КПК України.

Вислухавши заступника начальника СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , які клопотання підтримують, просять обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які заперечують застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість такого клопотання, а тому просять обрати запобіжний захід в вигляді домашнього арешту в нічний час, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатньо підстав для його часткового задоволення з наступних мотивів.

Відповідно до вимог ст.ст. 177, 178 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою - є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.
Слідчий в клопотанні про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання підозрюваного під вартою посилається на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, вирішуючи питання про існування ризику ухилення від слідства та суду ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду враховує, що Європейський Суд у своєму рішенні в справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.
Згідно практики Європейського суду з прав людини про намір переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду можуть свідчити такі дані, як придбання проїзних документів, зняття з різного роду реєстраційних обліків, раптове звільнення з роботи, розпродаж майна, застосування примусового приводу до слідчого тощо.

Сукупність зазначених даних, відсутність у матеріалах клопотання беззаперечних даних на підтвердження ухилення ОСОБА_5 від органу досудового розслідування або реальних намірів вдатися до таких дій приводить до висновку про недоведеність вказаного ризику.
Також в ході судового розгляду клопотання не встановлено і наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки згідно позиції ЄСПЛ про такий ризик може свідчити здійснення особою погрози, підкуп, умовляння свідків і потерпілих, схилення їх до дачі неправдивих показань; спроби викрадення, знищення, фальсифікації речових доказів і документів; вплив на спеціалістів та експертів тощо.

У той же час, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто, ризик вчинення інше кримінальне правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому ОСОБА_5 підозрюється, так як він в 2018 році притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України і знову вчинив діяння, яке органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 1 ст. 307 КК України.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що дійсно існують певні ризики поза процесуальної поведінки підозрюваного.
Водночас слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу
Отже, слідчий суддя повинен з`ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час розгляду клопотання встановлено, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Також слідчим суддею було встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який зазначений слідчим у клопотанні, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, слідчий суддя приходить до висновку про те, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та не надано достатніх доказів тих обставин, які свідчать про недостатність застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З урахуванням зазначених вимог кримінального процесуального закону, наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та його тяжкості, ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також даних в їх сукупності про особу підозрюваного, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання, свою провину у вчиненні злочину він визнав, а тому слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, оскільки саме такий запобіжний захід зможе запобігти ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також забезпечити в даному кримінальному провадженні належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Крім того, для забезпечення в даному кримінальному провадженні належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 на нього слід покласти певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою прокурора, слідчого та суду; заборонити залишати місце постійного проживання по АДРЕСА_1 з 19:00 години вечора до 7:00 години ранку наступного дня.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити Чортківському ВП ГУНП в Тернопільській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали закінчується 16 вересня 2019 року о 18-й годині.

Ухвала може бути оскаржена до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1