Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1393/18
Провадження № 1-в/280/35/19
У Х В А Л А
Іменем України
23 травня 2019 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_3 про скасування арешту,

встановив:

До суду ОСОБА_3 подано заяву про скасування арешту з пневматичного пістолета SSTALLER made by ATAK arms LTD, f 4.5, cal. 4, 0117-000887, барабан 000887, який накладено ухвалою слідчого судді 24.09.2018 у справі №280/1393/18, провадження №1-кс/280/891/18. Жодного обґрунтування поданої заяви ОСОБА_3 не наведено.

У судове засідання учасники кримінального провадження не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не пояснили.

Заявником ОСОБА_3 подано до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, подану заяву підтримує.

Вивчивши матеріали заяви, матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити з огляду на таке.

Судом встановлено, що у кримінальному провадженні №0000522 Коростишівським районним судом Житомирської області 05.02.2019 ухвалено вирок, яким: ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.309 КК України, та призначено покарання; вирішено питання щодо процесуальних витрат та речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку, вирішуються судом за клопотанням прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, а також інших осіб, установ, або органів, у випадках, встановлених законом.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що відповідає п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Водночас, чинним законодавством передбачено порядок скасування такого забезпечення кримінального провадження як арешт, що відповідає ст. 174 КПК України.

Положеннями ч.ч. 1, 2 статті 174 КПК України, передбачає, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Разом з тим, у пункті 1 Постанови №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» Пленум ВССУ роз`яснив, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, ст. 174 КПК України має виключний перелік осіб, яким дозволено звертатись з відповідним клопотанням. Таким чином, для ініціювання питання про скасування/зняття арешту з майна заявниці необхідно виступати в статусі особи, які перелічені в частині 1 даної статті.

До свого клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_3 додано лише копію інструкції з експлуатації, жодних документів на підтвердження того, що вказане майно є його власністю ним не надано.

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000522, відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2018.

Ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 накладено арешт на майно у кримінальному провадженні №0000522, у тому числі, й на предмет, схожий на вогнепальну зброю (револьвер), SSTALLER madebyATAKАrmsLTD, STALLERR1 - f 4.5?, Сal. 4 Curte 0117-000887, барабан 000887. Вказане майно вилучено у ході обшуку 15.09.2018 за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 /а.к.п.54-57/.

13.12.2018 об`єднано матеріали досудового розслідування №0000522 від 04.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, з матеріалами досудового розслідування №0000699 від 22.11.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, та присвоєно номер матеріалів досудового розслідування №0000522 від 04.09.2018.

Відповідно до вимог статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування або суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю Кримінального кодексу, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; встановлення обставин, які свідчать, що маймо, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.

Відповідно до протоколу обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_3 вилучено madebyATAKАrmsLTD. Згідно протоколу огляду вищевказаний револьвер не відноситься до вогнепальної зброї.

Отже, заяву ОСОБА_3 про скасування арешту з майна слід задовольнити та скасувати арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 170, 174 КПК України, суд

постановив:

Задовольнити заяву ОСОБА_3 про скасування арешту.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 24 вересня 2018 року, у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування, SSTALLER madebyATAKАrmsLTD, STALLERR1 - f 4.5?, Сal. 4 Curte 0117-000887, барабан 000887.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1