Справа № 703/682/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року м.Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі колегії

судді - доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з секретарем ОСОБА_4 ,

провівши судове засідання обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001840, відомості про яке внесено до ЄРДР 01.10.2018 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сміла Черкаської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, старшого водія-електрика радіолокаційного відділення військової частини НОМЕР_1 , не одруженого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тримається під вартою у ДП "Черкаське СІЗО"

у вчиненні злочину, передбаченому ч.1 ст.115 КК України

за участю

прокурорів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

потерпілої ОСОБА_8 ,

представника потерпілої ОСОБА_9

захисника-адвоката ОСОБА_10 ,

у присутності обвинуваченого ОСОБА_5 ,

встановив:

під час судового розгляду прокурор ОСОБА_7 , що здійсює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на те, що строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 25.07.2019 року, а ризики, які існували під час досудового розслідування існують і на даний час, зокрема ризики переховувавання від суду, впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказував, що обвинувачений негативно характериється, схильний до порушень військової дисципліни, після вчиннення злочину, у якому він обвинувачується, просто повернувся на служби, не повідомивши про скоєнне

Потерпіла та її представник підтримали внесене клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу.

Захисник та обвинувачений заперечували проти продовження застосованного запобіжного заходу, вважали, що ризики стороною обвинувачення не доведені.

Суд, вислухавши учасників судового засідання, приходить до наступного.

Згідно з частиною 1 статті 331 КПК України, суд під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинуваченого або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частини 3 вказаної норми зобов`язує суд розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю мотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення та належно задокументованих фактів, на які посилається заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи (див., серед інших джерел, рішення у справі «Лабіта» проти Італії (Labita v. Italy), Справа «Харченко проти України (заява № 40107/02, п.79).

Діючим кримінально-процесуальним законом передбачено застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст.177 КПК України).

Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.

Відповідно до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.

Судом при прийнятті рішення враховується, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного з настанням смерті людини, стосовно нього в іншому суд розглядається кримінальне провадження за ч.2 ст.190 КК України, за даними, що вказані у обвинувальному акті вчинив злочин у стані алкогольного сп`яніння, що вказує на ризик переховуватися від суду та вчинити інший злочин. Крім того, суд враховує, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, осіб, які б потребували його постійного догляду, судом не досліджено докази у кримінальному провадженні, судовий розгляд здійснюється з 20.02.2019 року, тому суд вважає виправденим його тримання під вартою, так як істинні вимоги публічного інтересу в даній справі переважають правило поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Суд також вважає можливим не обирати суму застави, так як наслідком злочину є смерть людини.

Керуючись ст. 8,9,11, 314, 314-1, 315 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора військової прокуратури, що здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 на строк 60 діб задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб до 12 вересня 2019 року включно.

Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж судового розгляду кримінального провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена протягом семи днів до апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію ухвали направити до ДП «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання та вручити обвинуваченому ОСОБА_5 .

Повний текст ухвали проголошений 18 липня 2019 року.

суддя-доповідач ОСОБА_1

судді ОСОБА_2 ОСОБА_3