печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань, Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

До початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором через канцелярію суду було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вказу, що Генеральною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001979 від 15.08.2018, за фактом створення (придбання) та організації діяльності невстановленими особами на території м. Києва, Київської та інших областей, низки суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на експорт сільськогосподарської продукції до країн нерезидентів за підробленими документами походження товару (зернових культур) із подальшим переведенням отриманої валютної виручки на розрахункові рахунки відкриті в іноземних банківських установах підконтрольних підприємств нерезидентів, розташованих в зонах з особливим пільговим режимом оподаткування, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України та за фактом вчинення невстановленими особами на території м. Києва, Київської та інших областей в період 2018 років фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, в особливо великих розмірах, за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, за фактами підроблення та використання підроблених документів, за ознаками злочину передбаченого ч. ч. 3, 4 ст. 358 КК України.

Досудове розслідування в даному кримінальному провадженні здійснюється слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України.

Відомості про вчинення указаних кримінальних правопорушень внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за матеріалами Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Як встановлено за результатами проведених слідчих (розшукових) дій та аналізом фінансово-господарської діяльності ТОВ «Сільпо-Фуд» () встановлено, що в період 2019 року службовими особами ТОВ «Сільпо-Фуд» сформовано податковий кредит за рахунок придбання «олія соняшникова нерафінована» у ТОВ «Центр Комторг» () на загальну суму 10 134 171 грн., яке в період 01.01.2019 року по 30.04.2019 року відобразило в податковій звітності реалізацію «шрот соняшниковий», «олія соняшникова нерафінована» в адресу ТОВ «Джи Еф Сі» (), ТОВ «ТД Маркет Плюс» (), ТОВ «Секюрайті» (), ТОВ «Мегатрейд Дистрибюшн» (), ТОВ «Кворум-Нафта» () та інші, на загальну суму 348 363 тис. грн.

Відповідно до отриманої інформації встановлено, що службові особи ТОВ «Сільпо-Фуд», ТОВ «Джи Еф Сі», ТОВ «ТД Маркет Плюс», ТОВ «Секюрайті», ТОВ «Мегатрейд Дистрибюшн», ТОВ «Кворум-Нафта», та інші використовують незаконну схему з експорту сільськогосподарської продукції до країн-нерезидентів за підробленими документами походження товару (зернових культур) із подальшим переведенням отриманої валютної виручки на розрахункові рахунки відкритих в іноземних банківських установах підконтрольних підприємств-нерезидентів, розташованих в зонах с особливим пільговим режимом оподаткування.

Так, з метою встановлення інших суб`єктів підприємницької діяльності, які задіяні в незаконній схемі з документального оформлення походження товару (зернових культур) проведено аналіз фінансово-господарської діяльності вищевказаних суб`єктів, за результатами якого встановлено ряд юридичних осіб, які створені (придбані) невстановленими на даний час особами з метою документального відображення в податковій звітності реалізації та придбання зернових, технічних культур в адресу реально-існуючих суб`єктів (юридичних осіб), які здійснюють зовнішньоекономічну діяльність з експорту «шроту з насіння соняшника; олії соняшникової нерафінованої; кукурудзи; пшениці; та іншої аналогічної продукції» до країн Індії, Болгарії, Малайзії, Польщі, Китаю, ОАЕ, Іспанії, Італії, Нідерландів, Таїланду, Туреччини, Ірану, Мавританії, Марокко, Індонезії або за договорами «комісії» щодо продажу сільськогосподарської продукції «Комітента» в асортименті та за ціною не нижче узгодженою сторонами.

Проведеними заходами встановлено, в період 2019 року невстановлені слідством особи створили (придбали) ряд суб`єктів господарської діяльності, які отримали свідоцтво платника податку на додану вартість, здійснили відкриття розрахункових рахунків в банківських установах України з метою надання незаконних послуг з формування податкового кредиту та податкових зобов`язань шляхом реєстрації податкових накладних в «Єдиному реєстрі податкових накладних» з найменуванням товарів (послуг), який необхідний замовникам протиправної діяльності.

В період 2019 року вказаними суб`єктами відображено в податковій звітності реалізацію сільськогосподарської продукції (олія соняшникова нерафінована; кукурудза; пшениця; соняшник; соя) в адресу підприємств, які являються користувачами та замовниками схеми, основними з яких встановлено: ТОВ «Сільпо-Фуд» (), ТОВ «Джи Еф Сі» (), ТОВ «ТД Маркет Плюс» (), ТОВ «Секюрайті» (), ТОВ «Мегатрейд Дистрибюшн» (), ТОВ «Кворум-Нафта» (), ПАТ «Аграрний Фонд» (), ТОВ «Інтерстарч Україна» (), ТОВ «Ландгрейн» (), ТОВ «Трейдфіл Україна» (), ПП «Дубекспо» (), ТОВ «Катеринопільський елеватор» (), ДП з іноземною інвестицією «Сантрейд» (), ТОВ «Українське зерно» (), ТОВ «Кернел-Трейд» (), ТОВ "ТД «Дельта Вілмар» (), ПАТ «Державна продовольчо-зернова Корпорація України» (), ТОВ «Торговий Дім Корма України» (), ПАТ «Херсонський Комбінат Хлібопродуктів» (код 952367) та інші.

Вищевказані суб`єкти господарської діяльності в період 2019 року відображають в податковій звітності підприємств, в додатках 5 до декларації з податку на додану вартість, придбання «олія соняшникова нерафінована; кукурудза; пшениця; соняшник; соя» від «транзитних»: ТОВ «СВК «Садко» (), ТОВ «Інтекс Траст» (), ТОВ «Вітагро Інвест» (), ТОВ «Баварія Групп» (), ТОВ «Тера-Профі» (), ФГ «Кочкін» (), ТОВ «Центр Комторг» (), ТОВ «Бост-Лотс» (), СТОВ «Агрофірма "Агросвіт» (), ТОВ «Стен Арс» (), які перебувають на податковому обліку в ГУ ДФС у м. Києві, Дніпропетровській, Миколаївській, Сумській, Львівській областях.

В свою чергу особи, які здійснюють протиправну діяльність від імені вказаних підприємств (отримавши у володіння установчі, реєстраційні документи, документи про відкриття банківських рахунків, ключі доступу до системи електронних платежів «Клієнт-Банк» та програм M.E.Doc, та інше) в період 2019 року документально відображають у податковій звітності підприємств придбання товарно-матеріальних цінностей (в тому числі сільськогосподарську продукцію) від ряду суб`єктів, які мають стійкі ознаки «транзитності», а саме: ТОВ «Агроюкрейн» (), ТОВ «Мірона Плюс» (), ТОВ «Лін-Про» (), ТОВ «АМД Трейд» (), ТОВ «Ноксалкан» (), ТОВ «Муранді Торг» (), СВК «Селянська мрія» (), ТОВ «Марун Трейд» (), ТОВ «Агро Лайф 2017» (), ТОВ «Майкос Трейдінг» (), ТОВ «Комкор-Н» (), ФГ «Агронива +» (), ТОВ «Кор-Трейд» (), ТОВ «Канделопт» (), СВК «Селянська мрія» (), ТОВ «ННР-Сервіс» (), ТОВ «ТГ «Німбус» (), ТОВ «Бістеркс» (), ТОВ «Агро Трейд-Макс» (), ТОВ «Агро Девелопмент» (), ТОВ «Рівненське Аграрне Підприємство» (), ТОВ «Фабулос Корпорейшн» (), ТОВ «Даймонт Грейс ЛТД» (), ТОВ «Блітріз» (), ТОВ «Стілас» (), ТОВ «Сіндекс» (), ТОВ «Агрофірма Південні Лани» (), ТОВ «Скай Трейд 18» (), ТОВ «Агроматіс» (), ТОВ «Снек Продакшн» (), ТОВ «Віп Трейд» (), та інші.

Зазначені підприємства було створено (придбано) невстановленими особами з метою документального оформлення безтоварних операцій для ряду суб`єктів господарювання з формування податкового кредиту з податку на додану вартість по операціям з підприємствами, які входять до складу «транзитно-конвертаційних груп» та мають стійкі ознаками «фіктивності».

Встановлено, що до складу суб`єктів господарської діяльності, які використовуються як інструмент вчинення кримінальних правопорушень у сфері господарської діяльності входять наступні юридичні особи: ТОВ «Вітагро Інвест» (), ТОВ «Баварія Групп» (), ТОВ «Тера-Профі» (), ФГ «Кочкін» (), ТОВ «Агроюкрейн» (), ТОВ «Опт-Торг-Дніпро» (), ТОВ «Алкор Трейд» (), ТОВ «ДК Оіл Групп» (), ТОВ «Центр Комторг» (), ТОВ «Бост-Лотс» (), ТОВ «Агрофірма "Агросвіт» (), ТОВ «Мірона Плюс» (), ТОВ «АМД Трейд» (), ТОВ «Інтекст Траст» (), ТОВ «Дела Торг» (), ТОВ «Марун Трейд» (), ТОВ «Стен Арс» (), ТОВ «СВК Садко» (), ТОВ «ТГ «Німбус» (), ТОВ «Бістеркс» (), ТОВ «Лін-Про» (), ТОВ «АМД Трейд» (), ТОВ «Ноксалкан» (), ТОВ «Агро Лайф 2017» (), ТОВ «Майкос Трейдінг» (), ТОВ «Комкор-Н» (), ФГ «Агронива +» (), ТОВ «Кор-Трейд» (), ТОВ «Канделопт» (), СВК «Селянська мрія» (), ТОВ «ННР-Сервіс» (), ТОВ «Агро Трейд-Макс» (), ТОВ «Агро Девелопмент» (), ТОВ «Рівненське Аграрне Підприємство» (), ТОВ «Фабулос Корпорейшн» (), ТОВ «Даймонт Грейс ЛТД» (), ТОВ «Блітріз» (), ТОВ «Стілас» (), ТОВ «Сіндекс» (), ТОВ «Агрофірма Південні Лани» (), ТОВ «Скай Трейд 18» (), ТОВ «Агроматіс» (), ТОВ «Снек Продакшн» (), ТОВ «Віп Трейд» (), ТОВ «Сфера-Агро ЛТД» (), ТОВ «Трейд Комюніті» (), ТОВ «Славзерноторг» (), ТОВ «Промо Зерно Трейд» (), ТОВ «Вінтерлайф» (), ТОВ «Маршал Стар» (), ТОВ «Трейдсервіс Інвест» (), ТОВ «Рода Транзіт» (), ТОВ «Баракуда Компані» (), ТОВ «Бейтон» (), ТОВ «Мегарон Люкс» (), ТОВ «Никагрокомплекс» (), ТОВ «Квітка-Ойл» (), ТОВ «Хонест Агро» (), ТОВ «Агроматіс» (), ТОВ «Агро Арена» (), ТОВ «Фагост-Ком» (), ТОВ «ТК Агроальянс» (), ТОВ «Алтрейд ЛТД» (), ТОВ «Акробуд Сервіс» (), ТОВ «Ландгрейн» (), ТОВ «Туліца Стайл» (), ТОВ «Дунай Крафт» (), та інші.

Використовуючи у своїй незаконній діяльності реквізити, розрахункові рахунки, ключі доступу до системи електронних платежів «Клієнт-Банк» та програм «M.E.Doc» невстановлені особи, які контролюють вказану діяльність за попередньою домовленістю з посадовими особами ДФС України (м. Києва та областей України, відповідно до місць обліку підконтрольних суб`єктів), з метою маскування протиправної діяльності, надання їй виду легальної, в якості постачальників товарів, робіт і послуг для вищевказаних підконтрольних суб`єктів, використовуючи реквізити ряду «транзитно-конвертаційних груп» з метою формування податкового кредиту по ланцюгу походження товару (послуг) від підприємств, які відповідають критеріям ступеню оцінки здійсненню ризикових операцій відповідно до Податкового кодексу України, підприємств «технічних- імпортерів», які в режимі «імпорт 40» ввозять певну групу товарів на територію України (фрукти та овочі; троянда мікс; яйце кур. вищої категорії нефасоване; цукерки; засоби особистої гігієни; продукти харчування; тушка курчати-бройлера; чай; жіночий та чоловічий одяг; оселедці атлантичні; фурнітури для меблів, тощо).

Вказана незаконна діяльність здійснюється за попередньою домовленістю з посадовими особами ДФС України, з метою подальшого документального оформлення безтоварних операції щодо реалізації товарів за ціною собівартості в адресу суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками «фіктивності» та «транзитності», що призводить до формування схемного податкового кредиту для «транзитно - конвертаційних» груп (замовникам послуг), які в подальшому через ряд підконтрольних суб`єктів здійснюють реєстрацію податкових накладних в «Єдиному реєстрі податкових накладних» замовникам вказаної схеми (ТОВ «Сільпо-Фуд», ТОВ «Джи Еф Сі», ТОВ «ТД Маркет Плюс», ТОВ «Секюрайті», ТОВ «Мегатрейд Дистрибюшн», ТОВ «Кворум-Нафта», ПАТ «Аграрний Фонд», ТОВ «Інтерстарч Україна», ТОВ «Ландгрейн», ТОВ «Трейдфіл Україна», ПП «Дубекспо», ТОВ «Катеринопільський елеватор», ДП з іноземною інвестицією «Сантрейд», ТОВ «Українське зерно», ТОВ «Кернел-Трейд», ТОВ "ТД «Дельта Вілмар», ПАТ «Державна продовольчо-зернова Корпорація України», ТОВ «Торговий Дім Корма України», ПАТ «Херсонський Комбінат Хлібопродуктів») з наступним найменуванням товарів: олія соняшникова нерафінована; кукурудза; пшениця; соняшник; соя, чим спричиняють збитки Державному бюджету України, в особливо великих розмірах.

Згідно отриманої інформації сільськогосподарська продукція «Комітентів», яка в подальшому експортується вказаними підприємствами або через договори «комісії» фактично закуповується за готівкові кошти у реальних сільгоспвиробників, відвантажується на елеватори або компанії з перевалки та зберігання сільгосппродукції (як правило відвантажується на зернові термінал, елеватори) та в подальшому під сфальсифікованими документами походження товару реалізовуються підконтрольним підприємствам-нерезидентам, з метою виведення валютної виручки у тіньовий неконтрольований Державою обіг.

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по суб`єктам підприємницької діяльності на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності. На даний час є достатні підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним підприємствам може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Суми ПДВ, розміщені в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) на рахунках зазначених підприємств є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР. Таким чином, метою арешту сум ПДВ розміщених в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) на рахунках зазначених підприємств є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України.

Також, за вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України одним із видів покарання передбачено конфіскацію коштів (майна), яке отримано злочинним шляхом.

З метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються державі діями групи осіб за рахунок використання фіктивних підприємств, проведення псевдорозрахункових фінансовогосподарських операцій, несплати податків, виникла необхідність у накладенні арешту суми ПДВ розміщені в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) на рахунки зазначених підприємств.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «Вітагро Інвест» (), ТОВ «Баварія Групп» (), ТОВ «Тера-Профі» (), ФГ «Кочкін» (), ТОВ «Агроюкрейн» (), ТОВ «Опт-Торг-Дніпро» (), ТОВ «Алкор Трейд» (), ТОВ «ДК Оіл Групп» (), ТОВ «Центр Комторг» (), ТОВ «Бост-Лотс» (), ТОВ «Агрофірма "Агросвіт» (), ТОВ «Мірона Плюс» (), ТОВ «АМД Трейд» (), ТОВ «Інтекст Траст» (), ТОВ «Дела Торг» (), ТОВ «Марун Трейд» (), ТОВ «Стен Арс» (), ТОВ «СВК Садко» (), ТОВ «ТГ «Німбус» (), ТОВ «Бістеркс» (), ТОВ «Лін-Про» (), ТОВ «АМД Трейд» (), ТОВ «Ноксалкан» (), ТОВ «Агро Лайф 2017» (), ТОВ «Майкос Трейдінг» (), ТОВ «Комкор-Н» (), ФГ «Агронива +» (), ТОВ «Кор-Трейд» (), ТОВ «Канделопт» (), СВК «Селянська мрія» (), ТОВ «ННР-Сервіс» (), ТОВ «Агро Трейд-Макс» (), ТОВ «Агро Девелопмент» (), ТОВ «Рівненське Аграрне Підприємство» (), ТОВ «Фабулос Корпорейшн» (), ТОВ «Даймонт Грейс ЛТД» (), ТОВ «Блітріз» (), ТОВ «Стілас» (), ТОВ «Сіндекс» (), ТОВ «Агрофірма Південні Лани» (), ТОВ «Скай Трейд 18» (), ТОВ «Агроматіс» (), ТОВ «Снек Продакшн» (), ТОВ «Віп Трейд» (), ТОВ «Сфера-Агро ЛТД» (), ТОВ «Трейд Комюніті» (), ТОВ «Славзерноторг» (), ТОВ «Промо Зерно Трейд» (), ТОВ «Вінтерлайф» (), ТОВ «Маршал Стар» (), ТОВ «Трейдсервіс Інвест» (), ТОВ «Рода Транзіт» (), ТОВ «Баракуда Компані» (), ТОВ «Бейтон» (), ТОВ «Мегарон Люкс» (), ТОВ «Никагрокомплекс» (), ТОВ «Квітка-Ойл» (), ТОВ «Хонест Агро» (), ТОВ «Агроматіс» (), ТОВ «Агро Арена» (), ТОВ «Фагост-Ком» (), ТОВ «ТК Агроальянс» (), ТОВ «Алтрейд ЛТД» (), ТОВ «Акробуд Сервіс» (), ТОВ «Ландгрейн» (), ТОВ «Туліца Стайл» (), ТОВ «Дунай Крафт» () із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею із обов`язковим зазначенням дати та часу при оголошенні Ухвали слідчого судді, а також, повідомляти правоохоронні органи усно та письмово, про суму ПДВ, що знаходяться в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) за першим запитом слідчого, на час його надання і на момент оголошення Ухвали слідчого судді, виконання ухвали доручити Державній фіскальній службі України.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1