Справа № 371/467/17
Провадження № 1-кп/368/13/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" вересня 2019 р. Кагарлицький районний суд Київської області
в складі: головуючого ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
захисників обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6
та обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик кримінального провадження № 0000104 від 24.03.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 189 ч. 4 КК України, -
встановив:

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області з 16 травня 2017 року перебуває кримінальне провадження № 0000104 від 24.03.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 189 ч. 4 КК України.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про встановлення судом розумного строку для сторони обвинувачення щодо подання доказів стосовно ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , оскільки за тривалий проміжок часу у судові засідання не з`являються свідки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , яких судом неодноразово викликалися та неодноразово робився приводи, які залишалися без виконання.
Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтримали клопотання захисника -адвоката ОСОБА_5 .
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання адвоката ОСОБА_5 .
Вислухавши клопотання та думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного.
В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області з 16 травня 2017 року перебуває кримінальне провадження № 0000104 від 24.03.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 189 ч. 4 КК України.
Вказане кримінальне провадження знаходяться в провадженні колегії суддів, головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Щодо обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Миронівським районним судом Київської області двічі виносили вирок, який було скасовано та в подальшому передано на розгляд по суті до Кагарлицького районного суду Київської області.
З часу перебування у провадженні Кагарлицького районного суду Київського області кримінального провадження № 0000104 від 24.03.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 189 ч. 4 КК України було допитано 14 свідків із 22 чоловік, а 8 свідків, а це ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 судом як викликалися, а так і застосуовувалися приводи, але останні не з`являються до суду без причино.
Неодноразово Кагарлицьким районним судом Київської області виносились ухвали про примусовий привід в судове засідання свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 .
Копії ухвал направлялись начальнику ГУНП в Київській області та начальникам Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Київській області, Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Київській області і Канівського відділення Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області.
Контроль за виконанням ухвали покладався на прокурора Київської області. Однак вказані ухвали не були виконані.
Тобто, жодна ухвала Кагарлицького районного суду Київської області про привід не виконана.
Крім того, протягом останніх двох судових засідань, а це - 13.08.2019 р. та 09.09.2019 р., представники Прокуратури Київської області взагалі не з`являються до суду без поважних причин, а зазначають безглузді причини відкладення судових засідань.
А тому суд позбавлений можливості викликати та допитати в судовому засіданні належним чином свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , крім того обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження у розумінні положень про розумність строків.
А тому, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для подачі до суду доказів у інкримінованих кримінальних правопорушеннях.
Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».
Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.
У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).
Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах, по яких підсудний тримається під вартою, грунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду (з урахуванням виключного ступеня обмеження права особи на свободу). Усталена правова позиція ЄСПЛ із зазначеного питання наведена у п.90 рішення у справі «Тодоров проти України»: «Суд також зазначає, що протягом усього кримінального провадження заявник у цій справі тримався під вартою, що вимагало від державних органів, які розглядали справу, особливу сумлінність у здійсненні правосуддя без затримок (див., наприклад, п.83 рішення у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) та п.31 рішення від 31.01.2006 р. у справі «Юртаєв проти України» (Yurtayev v. Ukraine))».
Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Зокрема, відповідно до ч.4 ст.28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ ґрунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст.17 Закону України від 23.02.2006р. № 3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні судів знаходиться з 2012 року, а в провадженні Кагарлицького районного суду Київської області з 16 травня 2017 року, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, суд встановлює для державного обвинувачення строк подачі доказів до 23.10.2019 року.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 114, 372 КПК України суд, -
ухвалив:
Клопотання адвоката ОСОБА_5 - задовольнити.
Встановити строк для подачі до суду доказів стороною державного обвинувачення по кримінальному провадженню № 0000104 від 24.03.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 189 ч. 4 КК України у строк до 23 жовтня 2019 року.
Розгляд справи призначити на 23 жовтня 2019 року на 10 год. 30 хв.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3