26.11.2019
№642/5800/18
№ 1-кс/642/4130/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , ,представника заявника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000166 від 06.06.2018 року,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, а саме мобільних телефонів.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя з повідомленням особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештоване майно.

Проте, з наданих суду матеріалів не вбачається чи були особи, які заявили клопотання про скасування арешту майна, відсутні під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення на підставі якого було накладено арешт, суду надано не було.

Також у судовому засіданні представник заявника зазначив, що судового рішення на підставі якого було накладено арешт у заявника немає.

Слідчий суддя зазначає, що заявником до клопотання не було долучено жодних доказів, які б підтверджували статус власника майна, також не була долучена ухвала слідчого судді про арешт майна, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя також позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, як і підставність накладення арешту, оскільки слідчий суддя, не оцінивши ухвалу про накладення арешту, не може зробити висновок, за яких обставин та з яких підстав слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий та слідчий суддя обґрунтували таку необхідність та з яких даних виходили.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З огляду на зазначене вище, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000166 від 06.06.2018 року - повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1