Справа №463/2809/19
Провадження №1-кс/463/1434/19
У Х В А Л А

08 серпня 2019 року Личаківський районний суд м. Львова

слідчий суддя - ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

у м. Львові

у відкритому судовому засіданні,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

до суду надійшла скарга на бездіяльність Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.387 КК України від 25 березня 2019 року.

Скаргу обґрунтовує тим, що 29 березня 2019 року ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.387 КК України. Проте, станом на день подання скарги відомості до ЄРДР не внесені. Таку бездіяльність вважає незаконною, а тому просить скаргу задоволити.

Скаржник в судове засідання неодноразово не з`явився, про час і місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив, заяви про відкладення розгляду скарги не подав. При вирішення питання можливості розгляду справи без участі скаржника слідчий суддя враховує наступне.

Слідчий суддя неодноразово призначав розгляд справи та в судове засідання викликався, зокрема, скаржник ОСОБА_4 . Так, розгляд скарги було призначено на 11 квітня 2019 року, 11 травня 2019 року, 4 червня 2019 року, 13 червня 2019 року, 20 червня 2019 року. В судовому засіданні 11 квітня 2019 року скаржником заявлено головуючому відвід, у зв`язку із чим розгляд справи слідчим суддею відкладався для вирішення відводу. За результатами розгляду заяви Личаківським районним судом м. Львова в задоволенні заяви було відмовлено за безпідставністю.

В подальшому, будучи заздалегідь повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, маючи можливість подати відповідні заяви заздалегідь з метою прискорення судового розгляду своєї скарги та недопущення затягування строків, скаржник саме в день розгляду скарги неодноразово 11 травня 2019 року та 4 червня 2019 року подавав заяви про відвід судді, у зв`язку із чим розгляд справи слідчим суддею відкладався для вирішення відводу та за результатами розгляду яких, в задоволенні заяв було відмовлено. 13 червня 2019 року розгляд скарги було відкладено через неотримання скаржником судової повістки. В судове засідання 20 червня 2019 року скаржник, достовірно знаючи про перебування на розгляді поданої ним скарги, не з`явився, подав заяву в якій зазначає, що наміру брати участь у засіданні за участі судді ОСОБА_1 немає з підстав, які жодними доказами не підтвердив. Також подав повторно заяву про відвід слідчому судді, у зв`язку із чим розгляд справи слідчим суддею відкладався для вирішення відводу. За результатами розгляду заяви Личаківським районним судом м. Львова в задоволенні заяви було відмовлено за безпідставністю.

У зв`язку із перебуванням слідчого судді ОСОБА_1 у відпустці, в черговий раз розгляд скарги призначено на 8 серпня 2019 року. Разом з тим, 8 серпня 2019 року скаржник через загальну канцелярію подав повторну заяву про відвід слідчому судді, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив. Ухвалою слідчого судді від 8 серпня 2019 року заяву про відвід слідчому судді залишено без розгляду.

У відповідності до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Таким чином, з огляду на особливість інституту оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування, яка полягає, зокрема, у тому, що прийняте слідчим суддею рішення може мати вплив на подальший хід досудового розслідування, КПК встановлює чіткий строк щодо розгляду відповідних скарг, а саме сімдесят дві години з моменту надходження скарги.

Зазначені вище строки передусім призначені дисциплінувати учасників провадження, орієнтувати на нетривалий і оперативний розгляд скарги, спонукати до розгляду скарги в межах розумних строків, дають можливість виявити причини зволікання у розгляді скарги або ознаки зловживання кимось процесуальними правами, якщо з якихось причин розгляд скарги упродовж встановленого закону став неможливим, тощо.

Окрім того, частиною 3 ст.306 КПК України визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Тобто, приймаючи цю норму законодавець передбачав обов`язкову участь особи, яка подала скаргу з метою надання йому доступу до правосуддя і забезпечення його інтересів. В той же час, законодавець не міг передбачити, що особа подаючи скаргу до суду сама уникатиме участі у розгляді скарги і незважаючи на скорочені строки для її розгляду буде порушувати їх. Виходячи з імперативної норми про обов`язкову участь особи у розгляді скарги з однієї сторони та встановлюючи скорочені строки для розгляду таких скарг, законодавець не врегулював правовідносини, які виникли у даному випадку, коли особа цілеспрямовано, умисно, достовірно знаючи про призначені судові засідання із розгляду скарги, буде уникати явки до суду, що призводить до порушення строків розгляду справи.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Так, Європейський суд з права людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З врахування наведених обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що вказані обставини вказують на намір скаржника здійснювати затягування розгляду справи. А тому, з врахуванням положень статтей 2, 7, 21 КПК України, а також дотримання принципу розумності строків розгляду справи, визначених положеннями статті 28 КПК України, з метою недопущення безпідставного затягування строків розгляду скарги, вважаю, що слід здійснити розгляд скарги у відсутності скаржника на підставі наявних доказів, яких є достатньо для прийняття рішення у відсутності скаржника.

Суб`єкт оскарження представник Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду заяви повідомлений належним чином, заперечення суду не представив, клопотання про відкладення розгляду справи не подав. У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів, оскільки відсутність слідчого не є перешкодою для розгляду скарги згідно положень ч.3 ст.306 КПК України.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Із матеріалів скарги вбачається, що скаржником 29 березня 2019 року до Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.387 КК України від 25 березня 2019 року, що стверджується відміткою на копії заяви (а.с.2-3). Вказана заява містить достатньо даних, які вказують на ймовірне скоєння злочину, який полягає у розголошенні без письмового дозволу прокурора, слідчого даних досудового розслідування і прийняття рішення в порядку передбаченому ст. 214 КПК України.

Як вбачається із матеріалів скарги, станом як на момент подачі такої до суду 9 квітня 2019 року, так і на момент розгляду скарги відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування внесені не були, заявника про результати розгляду поданої заяви не повідомлено. Суб`єкт оскарження вказані обставин не спростував.

Відповідно до вимог ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до п.п.1 Розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань визначено, що унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме: заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

З врахуванням встановлених у судовому засіданні обставин, вважаю, що така бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є незаконною, оскільки подана заява містить обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вона прийнята службовими особами, а тому виходячи з положень ст. 214 КПК України, після її отримання слідчий зобов`язаний не пізніше 24 годин внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

А тому скаргу слід задоволити.

Керуючись вимогами ст.ст.214, 217, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

у х в а л и в :

скаргу задоволити.

Зобов`язати уповноважену посадову особу Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 387 КК України від 25 березня 2019 року та розпочати з приводу даних обставин досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1