Провадження № 1-кс/712/5961/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2019 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В:

Старший слідчий СВ Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивується тим, що в провадженні Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000695 від 03.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , 02.08.2019 близько 21 год. 30 хв., реалізовуючи спільний злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх наслідків, через відчинене вікно проник до квартири яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 в якій проживає ОСОБА_10 , звідки здійснив крадіжку мультимедійного програвача марки «ATLANFA», яку потерпілий оцінює в 450 гривень, болгарки марки «DNIPRO M», яку потерпілий оцінює в 1260 гривень, дриль-шуруповерт «DNIPRO M», яку потерпілий оцінює в 880 гривень, портативної колонку «SNEN», яку потерпілий оціню в 400 гривень та набору інструментів для будівництва, яку потерпілий оціню в 1000 гривень, із викраденим з місця вчинення злочину зник, завдавши потерпілому ОСОБА_10 матеріальної шкоди на загальну суму 3990 гривень.

У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , українець, громадянин України, уродженець Київської області, м. Бровари, освіта середня спеціальна, не одружений, не працюючий, на утриманні неповнолітніх дітей не маючий, інвалідом будь-якої групи, учасником та ліквідатором наслідків аварії на ЧАЕС, депутатом будь якого рівня не являється, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимий.

03 серпня 2019 року о 05 год. 50 хв. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03 серпня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_11 обґрунтовується та підтверджується наступними матеріалами досудового розслідування: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 03.08.2019 року; протоколом огляду місця події від 03.08.2019 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 03.08.2019; протоколом обшуку від 03.08.2019; протоколом огляду предметів від 03.08.2019; іншими матеріалами кримінального провадження.

В ході досудового розслідування встановлено ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовуються наступними обставинами: підозрюваний ОСОБА_11 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років; в підозрюваного немає стійких соціальних зв`язків, він ніде не працює, що свідчить про відсутність стабільного доходу; місце фактичного проживання підозрюваного не збігається з місцем реєстрації. ОСОБА_11 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, які свідчать на підтвердження вини останнього, а також на потерпілого, може знищити або переховати не віднайдені слідством предмети здобуті злочинним шляхом та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, на даний час проводяться оперативно-розшукові заходи з метою встановлення причетності підозрюваного до інших злочинів проти власності які були вчинені на території м. Золотоноша, а також встановлення всіх можливих свідків даного злочину, а тому підозрюваний ОСОБА_11 може впливати тим чи іншим способом на них, а також вжити заходів, щодо знищення речових доказів.

З огляду на викладене, без застосування щодо ОСОБА_11 запобіжного заходу, що обмежує особисту свободу, він може продовжити свою злочинну діяльність, а тому у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, є достатні підстави вважати, що інший, більш м`який запобіжний захід, не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам, а його вік, стан здоров`я та сімейний стан не перешкоджають йому перебувати під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт, оскільки у підозрюваного є постійне місце проживання, вину свою в інкримінованому правопорушенні визнає, в матеріалах відсутні будь-які докази про притягнення його до кримінальної відповідальності.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжувати злочинну діяльність, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку про застосування запобіжного заходу.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до частини 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_11 , суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

З клопотання вбачається, що із наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, наведені у ньому ризики, як мета обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є такими, що виправдовують його застосування, зокрема слідчий вказує, що ОСОБА_11 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, в підозрюваного немає стійких соціальних зв`язків, він ніде не працює, що свідчить про відсутність стабільного доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, що не заперечується підозрюваним, може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідків, крім того, слідством здійснюється оперативно-розшукова діяльність по іншим злочинам, до яких може бути причетний підозрюваний. ОСОБА_11 не виправдав довіри держави та усвідомлюючи всі випливаючі наслідки свідомо вчинив кримінальне правопорушення, що свідчить не тільки про небажання стати на шлях виправлення, а й неможливість переосмислити свої дії без ізоляції для суспільства; на шлях виправлення не став і вчинив новий умисний корисливий злочин; крім того законного джерела доходів не має, як наслідок систематично вчиняє корисливі злочини проти власності.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду № 4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

З метою забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_11 , запобіганню вчинення нових кримінальних правопорушень, можливості незаконно впливати на потерпілих, свідків, знищенню речових доказів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає за необхідне застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбачених КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_11 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 186, 193-194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 01 жовтня 2019 року, включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 03.08.2019 року.

Визначити розмір застави 20 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 40140 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до слідчого ізолятора м. Черкаси.

Виконання ухвали покласти на Золотоніський відділ поліції ГУ НП в Черкаській області.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1