Справа № 212/4418/17
У Х В А Л А

04 червня 2019 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю прокурора Криворізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження №0001538 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

встановив:

ОСОБА_7 30.05.2017 року близько 12:00 години, знаходився за місцем свого мешкання - в приміщенні квартири АДРЕСА_2 . В цей же час на території подвір`я будинку АДРЕСА_1 знаходився сусід ОСОБА_7 - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який займався господарськими справами, а саме облаштуванням паркану.

Близько 12:10 години того ж дня, ОСОБА_7 вийшов з приміщення своєї квартири та попрямував до ОСОБА_5 , який продовжував роботи з облаштування паркану. При цьому дії ОСОБА_5 , посилені тривалими неприязними відносинами, зумовленими спором з приводу меж присадибних ділянок, викликали у ОСОБА_7 умисел на спричинення йому тілесних ушкоджень, за вказаних мотивів.

Діючи на досягнення своєї злочинної мети, приблизно о 12:15 години 30.05.2017 ОСОБА_7 на території подвір`я будинку АДРЕСА_1 взяв пічний молоток звичайний, та таким чином підшукав собі знаряддя злочину. Одразу після цього, ОСОБА_7 , утримуючи: пічний молоток звичайний в правій руці, підійшов до ОСОБА_5 , який продовжував перебувати на території подвір`я будинку АДРЕСА_1 , та реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_5 тілесних ушкоджень, з мотивів особистої неприязні до нього, приблизно об 12:20 годин 30.05.2017, умисно завдав потерпілому ОСОБА_5 , який стояв звернутим до нього обличчям, два удари пічним молотком, в ділянку голови ліворуч, не переслідуючи за мету спричинити йому смерть. Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на спричинення потерпілому тілесних ушкоджень, ОСОБА_7 тим же пічним молотком, який продовжував утримувати в правій руці, умисно наніс не менше трьох ударів в ділянки, правого плеча та спини ОСОБА_5 . Потерпілий, бажаючи захиститися від ударів, штовхнув ОСОБА_7 , та разом з ним впав на землю, тим самим припинив протиправні дії останнього.

Таким чином, в результаті протиправних дій ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_5 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді:

- синця та садна правого плечового суглобу, які згідно висновку судово-медичної експертизи № 1159-від 17.07.2017 за своїм характером відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, як такі, що мають незначні скороминучі наслідки;

- відкритої черепно-мозкової травми: уламкового перелому лівої тім`яної кістки, забою головного мозку, забійних ран лівої тім`яної області голови, які згідно висновку експерта № 1159 від 17.07.2017 за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_7 , з урахуванням висновку стаціонарної судово-психіатричної експертизи від 04.04.2019 року, у вигляді госпіталізації в психіатричний заклад з посиленим спостереженням.

Адвокат ОСОБА_6 , який є захисником особи відносно якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру, заперечував проти заявленого прокурором клопотання, оскільки вважає, що підзахисний взагалі не потребує лікування.

З урахуванням вимог ст. 362 КПК України суд змінив порядок розгляду і продовжує судовий розгляд згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, оскільки під час судового розгляду встановлені підстави для здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру.

Факт вчинення суспільно небезпечного діяння ОСОБА_7 підтверджується дослідженими судом доказами, а саме.

Показами потерпілого ОСОБА_5 , який суду пояснив, що з обвинуваченим раніше були нормальні сусідські відносини. Останнім часом ОСОБА_7 став зловживати спиртними напоями, став поводити себе неадекватно та агресивно. 30.05.2017 близько 12-00 год. він ставив огорожу на межі між своєю присадибною ділянкою та присадибною ділянкою обвинуваченого ОСОБА_7 . До нього підійшов обвинувачений та почав нецензурно чіплятися до нього. Коли він приміряв шифер побачив ОСОБА_7 у якого в руках був предмет схожий на молоток кирку. ОСОБА_7 кричав нецензурно та погрожував йому. Очевидцем даного конфлікту був ОСОБА_8 . Він разом з ОСОБА_8 робили зауваження ОСОБА_7 за його неадекватну поведінку. Після чого ОСОБА_7 замахнувся на нього ( ОСОБА_9 ) молотком та наніс декілька ударів у ліву частину голови. Він намагався захистити себе, однак виходило дуже погано, та ОСОБА_7 наніс йому ще декілька ударів по спині та плечам. Після чого вони разом перечепилися та впали на землю. На землі ОСОБА_7 продовжував тримати молоток у руках. Він відштовхнув його від себе та притримував праву руку ОСОБА_7 на землі. В цей час до них підскочила ОСОБА_10 , яка допомогла тримати ОСОБА_7 на землі. ОСОБА_10 кликала на допомогу, та до них прибіг ОСОБА_8 , який притиснув ОСОБА_7 до землі. Потім приїхала швидка допомога.

Показами свідка ОСОБА_10 , яка суду показала, що обвинувачений ОСОБА_7 її сусід, потерпілий ОСОБА_5 її дядько та сусід. 30.05.2017 вона була вдома, готувала на кухні, між будинками сусідів на той час не було огорожі. ЇЇ дядько ОСОБА_5 за згодою із ОСОБА_7 ставив огорожу. До ОСОБА_5 підійшов ОСОБА_7 , який почав висловлюватися щодо незгоди із межею, нецензурно висловлювався на адресу потерпілого, поводив себе агресивно. Під час їх розмови був присутній і ОСОБА_8 . Через деякий час ОСОБА_7 пішов від них. Що відбувалося далі вона не бачила, оскільки пішла із кухні у будинок та тільки через 20 хвилин почула крики з двору. Вона побачила у вікно як ОСОБА_7 йшов у бік ОСОБА_5 та тримав у руках молоток. Вона вирішила вибігти на вулицю та побачила, як ОСОБА_7 та ОСОБА_5 лежали на землі, ОСОБА_7 махав у бік ОСОБА_5 руками, а останній намагався тримати ОСОБА_7 за руку на землі, стримуючи його активні дії. Вона почала кликати на допомогу, її почула дочка, та пізніше вийшов ОСОБА_8 , який допомагав стримувати ОСОБА_7 на землі до приїзду швидкої допомоги та поліції.

Показами свідка ОСОБА_8 , який суду показав, що 30.05.2017 він підійшов до ОСОБА_5 , який ставив огорожу, в той час до них підійшов ОСОБА_7 , який був в стані алкогольного сп`яніння, висловлювався на адресу ОСОБА_5 нецензурною лайкою, поводив себе агресивно. Він намагався заспокоїти ОСОБА_7 . Потім ОСОБА_7 пішов від них та через 5 хвилин повернувся до них та знову продовжував чіплятися до ОСОБА_5 . Близько 11-45 години він (свідок) пішов додому відпочивати. Через деякий час він почув, як дочка ОСОБА_10 кличе на допомогу та просить його допомогти. Він вийшов на вулицю та побачив, як ОСОБА_5 та ОСОБА_7 лежать на землі, у ОСОБА_5 голова була у крові, на землі лежав молоток. Викликали швидку допомогу. Через 50 хвилин приїхала поліція.

Протоколом огляду місця події від 30 травня 2017 року, складеним у присутності двох понятих, за участі власника приміщення ОСОБА_11 , відповідно до якого оглянута ділянка місцевості, яка розташована на території домоволодіння АДРЕСА_1 . Під час огляду виявлена та вилучена металева кирка, яка знаходилася на земельній ділянці поряд із квітами, які на час огляду були пом`яті.

Актом судово-медичного дослідження (обстеження) №1038 від 04.07.2017,складеним за результатами обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до якого у ОСОБА_5 виявлені ушкодження у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми: уламкового перелому лівої тім`яної області голови, синця і садна правого плечового суглобу які виникли від ударної дії тупого твердого предмету (предметів). Характер виявлених ушкоджень, при первинному обстеженні, а саме ступінь їх загоєння (дані медичних документів), свідчать, що давність їх виникнення може відповідати строку вказаному обстежуваним. Тілесні ушкодження у вигляді: синця та садна правого плечового суглобу за своїм характером відносяться до легких тілесних ушкоджень, як такі, що мають незначні скороминучі наслідки. Тілесні ушкодження у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми: уламкового перелому лівої тім`яної області голови, забою головного мозку, забійних ран лівої тім`яної області голови за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя.

Протоколом пред`явлення речей для впізнання від 10 липня 2017 року, складеним у присутності двох понятих, за участі потерпілого ОСОБА_5 , відповідно до якого ОСОБА_5 впізнав серед пред`явлених йому речей металевий молоток з дерев`яною рукояткою під №3, яким 30.05.2017 близько 12.20 год. на території подвір`я будинку АДРЕСА_1 , яким йому було спричинено тілесні ушкодження. Потерпілий впізнав металевий молоток за характером металевої частини.

Висновком експерта №136 від 12.07.2017, складеним за результатами проведення судово-медичної імунологічної експертизи рідкого зразка крові ОСОБА_5 , відповідно до якого кров потерпілого ОСОБА_5 належить до групи В з ізогемаглютиніном анти-А за ізосерологічною системою АВ0.

Висновком експерта №1159 від 17.07.2017, складеним за результатами проведення судово-медичної експертизи гр. ОСОБА_5 , відповідно до якого у ОСОБА_5 малися тілесні ушкодження-відкрита черепно-мозкова травма: уламковий перелом лівої тім`яної кістки, забій головного мозку; забійні рани лівої тім`яної області голови, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, з ознакою небезпеки для життя; синець і садно правого плечового суглобу, які за своїм характером відносяться до легких тілесних ушкоджень, як такі, що мають незначні скороминучі наслідки. Ушкодження виникли від ударної дії тупого твердого предмету (предметів) з обмеженою травмуючою поверхнею. Час виникнення ушкоджень згідно даних представлених медичних документів, може відповідати 30.05.2017. Виявлені у потерпілого тілесні ушкодження в області голови і правого плечового суглобу виникли від не менше 4-х кратної дії травмую чого предмету (предметів).

Протоколом проведення слідчого експерименту від 12.07.2017 в присутності двох понятих, за участю потерпілого ОСОБА_5 , відповідно до якого потерпілий ОСОБА_5 розповів та показав, які дії відбувалися 30 травня 2017 року та при яких обставинах він отримав тілесні ушкодження, які заподіяв йому ОСОБА_7 .

Висновком експерта №1173 від 17.07.2017, складеним за результатами проведення судово-медичної експертизи гр. ОСОБА_5 , відповідно до якого виявлені тілесні ушкодження у потерпілого, могли виникнути при механізмі, на які вказав і показав сам потерпілий під час проведення слідчого експерименту.

На виконання вимог ст.23 КПК України, судом безпосередньо в судовому засіданні за участю сторін кримінального провадження досліджено речові докази, а саме пічний молоток.

Крім того, допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_12 суду надав пояснення з приводу проведеної ним судово-медичної експертизи. Зазначив, що під час проведення експертизи використовував медичну документацію, проводив огляд потерпілого ОСОБА_5 , а також використовував матеріали кримінального провадження в повному обсязі.

Також, допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_13 у судовому засіданні пояснив, що для надання відповідей на поставлені судом перед експертами питання необхідне проведення стаціонарної судової психолого - психіатричної експертизи ОСОБА_7 .

З урахуванням наведеного, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння доведений у повному обсязі.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши докази, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно акту стаціонарної судово-психіатричної експертизи №71 від 04.04.2019 року: ОСОБА_7 у період часу що відноситься до інкримінованого йому діяння, страждав і в теперішній час страждає на хронічне психічне захворювання у формі органічного маячного розладу. Зазначене хронічне душевне захворювання позбавляло іспитованого можливості усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними в період інкримінованого йому діяння. Іспитований за своїм психічним станом у теперішній час також не може усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними. Потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги з посиленим наглядом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 КК України не підлягає кримінальній відповідальності особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого цим Кодексом, перебувала в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) або керувати ними внаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. До такої особи за рішенням суду можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру.

Згідно зі ст. 93 КК України примусові заходи медичного характеру можуть бути застосовані судом до особи, яка вчинила у стані неосудності суспільно небезпечні діяння.

Суд вважає, що суспільно небезпечне діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 121 КК України, мало місце та воно було вчинено особою, щодо якої розглядається справа.

Відповідно до ч.2 ст. 513 КПК України, суд, визнавши доведеним, що особа вчинила суспільно - небезпечне діяння у стані неосудності або після вчинення кримінального правопорушення захворіла на психічну хворобу, яка виключає можливість застосування покарання, постановляє ухвалу про застосування примусових заходів медичного характеру.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про необхідність застосування примусових заходів медичного характеру до ОСОБА_7 на підставі ч. 4 ст. 94 КК України, згідно до вимог якої, госпіталізація до психіатричного закладу із посиленим наглядом може бути застосована судом щодо хворого, який вчинив суспільно небезпечне діяння, не пов`язане з посяганням на життя інших осіб, і за своїм психічним станом не становить небезпеки для суспільства, але потребує тримання у психіатричному закладі та лікування в умовах посиленого нагляду.

Питання щодо речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Потерпілим ОСОБА_5 заявлений цивільний позов про стягнення з ОСОБА_7 на його користь матеріальної шкоди в сумі 5467,71 грн., моральної шкоди в сумі 3000 грн. та витрат на правову допомогу в сумі 600 грн.У судовому засіданні встановлено та підтверджено документально - розписками, що потерпілому відшкодовано у рахунок матеріальної шкоди обвинуваченим 4000 грн.

Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана діями фізичної особи відшкодовується в повному обсязі винною особою.

Відповідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі відшкодовується особою, яка її завдала.

Шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону (ч.1 ст. 1177 ЦК України).

Згідно ст. 129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Відповідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення виконкому Покровської районної у місті ради №01/5455 від 29.05.2019 ОСОБА_7 на обліку як особа, яка визнана недієздатною/обмежено дієздатною в управлінні не перебуває.

Відповідно до довідки Головного управління пенсійного фонду України у Дніпропетровській області (Покровський район м. Кривого Рогу) ОСОБА_7 перебуває на обліку в управлінні та отримує пенсію за віком на пільгових умовах.

Що стосується відшкодування матеріальної шкоди, то у відповідності до ст.ст. 1166, 1177 ЦК України, суд вважає, що дана шкода підлягає відшкодуванню шляхом стягнення з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 грошових коштів у сумі 1467,71 грн., яка не відшкодована на час розгляду справи, як компенсацію витрат понесених потерпілим на придбання ліків для проведення лікування внаслідок вчиненого ОСОБА_7 відносно нього кримінальним правопорушенням, оскільки дані витрати знайшли своє підтвердження в судовому засіданні належними доказами та ОСОБА_7 недієздатним не визнавався та має матеріальну можливість на відшкодування потерпілому такої шкоди (т.1 а.к.п.18-20).

За змістом ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, в тому числі, полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Відповідно до п.3, 9 постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви.

При розв`язанні цивільного позову потерпілого, суд виходить з вимог ст.ст. 23, 1167 ЦК України та роз`яснень, що містяться у постанові Пленуму ВСУ від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» і вважає, що незаконними діями ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_5 заподіяна моральна шкода.

При визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає стягненню з ОСОБА_7 суд враховує, що внаслідок протиправних дій останнього потерпілому заподіяна шкода немайнового характеру, внаслідок його моральних та фізичних страждань. Суд враховує, що дії ОСОБА_7 спричинили психоемоційний стрес для ОСОБА_5 , обмежили його звичайну соціальну та професійну активність, створили підставу для виникнення й розвитку психосоматичних розладів, у зв`язку з учиненням відносно нього незаконних дій зі сторони ОСОБА_7 . З огляду на викладене, розмір заподіяної потерпілому ОСОБА_5 моральної шкоди суд оцінює в сумі 1000,00 грн. і даний розмір відповідає розміру моральних страждань останнього.

Крім того, відповідно до ст. 120 КПК України з ОСОБА_7 підлягає стягненню на користь ОСОБА_5 понесені останнім і документально підтверджені процесуальні витрати, зокрема: 600 грн. витрат на правову допомогу, що підтверджується квитанцією №149 за надану правову допомогу по кримінальному провадженню по складенню цивільного позову (т.1 а.к.п.22).

Відповідно до ч.1 ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом;2) поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Враховуючи, що до обвинуваченого ОСОБА_7 передбачається застосування примусових заходів медичного характеру, останньому до набрання ухвалою законної сили слід обрати запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Процесуальні витрати у даному кримінальному проваджені відсутні.

Керуючись ст. ст. 23, 1166, 1167, 1177 ЦК України, ст. ст. 19, 93, 94 КК України, ст. ст. 23, 100, 120, 129, 392, 508,512, 513, КПК України, суд, -

постановив:

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із посиленим наглядом - Комунального закладу Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня ДОР (адреса: 49115, м. Дніпро, вул. Бехтерева ,1) .

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді поміщення до Комунального закладу Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня ДОР з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_5 у рахунок відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 1467,71 гривень, у рахунок відшкодування моральної шкоди суму у розмірі 1000,00 гривень, 600 гривень витрат на правову допомогу.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Речові докази: пічний молоток, зразки, крові та слини потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які передані на зберігання до кімнати речових доказів Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, - знищити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошений 05 червня 2019 року о 09-00 годині.

Суддя: ОСОБА_1