Справа № 635/8380/19
Провадження № 1-кс/635/3697/2019

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 листопада 2019 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те що, 08.11.2019 до Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області, надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в ніч з 07.11.2019 на 08.11.2019, невідома особа шляхом злому дверей сараю, який розташований на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , скоїла крадіжку електроінструментів, чим спричинила матеріальну шкоду.
08.11.2019 від поліцейського СРПП Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 надійшов рапорт про те, що знаходячись на добовому чергуванні разом з поліцейським СРПП Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 08.11.2019 року близько 02 год. 00 хв. ним був здійснений виїзд до приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , де відбувався сімейний конфлікт між ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та її сином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Приїхавши на виклик до домоволодіння за вищевказаною адресою, під час з`ясування обставин ОСОБА_7 запросила працівників поліції на територію домоволодіння, з метою провести профілактичну бесіду з її сином ОСОБА_8 . Зайшовши на подвір`я працівники поліції підійшли до ОСОБА_8 який знаходився з тильної сторони будинку біля льоху, де на земельній поверхні біля нього лежали інструменти, на які звернули увагу поліцейські. Після бесідиз ОСОБА_8 його мати ОСОБА_7 написала письмову заяву про те, що вона претензій ні до кого не має, в зв`язку з чим працівниками поліції була прийнята заява та відпрацьований виклик. Після 08.11.2019 близько 03 год. 00 хв. працівникам поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від оператора 102 надійшло повідомлення про те, що з сараю домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 була скоєна крадіжка, в зв`язку з чим працівниками поліції був здійснений виїзд до вказаного домоволодіння. Знаходячись в домоволодінні за вищевказаною адресою потерпілою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено що в неї з сараю була скоєна крадіжка інструментів, які остання детально описала. Після чого працівники поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 здійснили виїзд до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , де останні бачили інструменти які по опису схожі на викрадені у потерпілої ОСОБА_4 . Під`їхавши до вказаного домоволодіння з дозволу ОСОБА_7 пройшли на територію подвір`я, де підійшли до інструментів, оглянули їх, та виявили що вони по моделям ідентично співпадають з інструментами які повідомила потерпіла ОСОБА_4 які були у неї викрадені з сараю її домоволодіння. В зв`язку з чим до вказаного домоволодіння була викликана слідча оперативна група.
На підставі викладеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування тимчасово вилученого майна, виникає необхідність накласти на нього арешт, шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.
Вивчивши надані документи та матеріали, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).
Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 91 КПК України зазначене в клопотанні майно, має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Керуючись ст. ст. 131, 170-175 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1