Справа № 562/127/19 .
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2019м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

розглянувши заяву ОСОБА_4 про відвід головуючої судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000019 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.342 КК України

встановив:

ОСОБА_4 подав на адресу суду заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_7 , в провадженні якої перебуває кримінальне провадження по його обвинуваченню за ч.2 ст. 342 КК України.

В обґрунтування своєї заяви посилається на те, що суддею ОСОБА_7 було відмовлено в задоволенні його клопотання про залучення перекладача за рахунок держави при розгляді вищевказаного кримінального провадження.

Посилається на те, що на його думку, вказані обставини дають підстави ставити під сумнів неупередженість судді, що виключає її участь у даній справі.

В судовому засіданні ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_7 підтримали з підстав викладених в ній. Вказують, що суддею ОСОБА_7 було відмовлено в задоволенні клопотання обвинуваченого про залучення перекладача, чим на їх думку, було порушено право обвинуваченого на захист.
ОСОБА_4 пояснив, що народився в Україні та все життя проживає в Рівненській області, навчався в україномовній Здолбунівській школі №5 та отримав свідоцтво про базову загальну освіту. При цьому зазначив, що на побутовому ґрунті спілкується російською мовою та українську, зокрема юридичні терміни, не розуміє, в зв`язку з чим заявляв клопотання про залучення перекладача. Проте суддею ОСОБА_7 було відмовлено в задоволенні його клопотання, що на його думку, свідчить про її упереджене ставлення.
Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення заяви, вказавши, що підстав ставити під сумнів об`єктивність головуючої судді ОСОБА_7 не має та просив в задоволенні заяви відмовити.

Потерпілий ОСОБА_6 проти задоволення відводу головуючій судді ОСОБА_7 заперечив та просить в задоволенні заяви відмовити.

Суддя ОСОБА_7 в поданій до суду заяві просить розгляд заяви про відвід здійснювати без її участі, заявлений відвід вважає надуманим та необґрунтованим.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні судді Острозького районного суду Рівненської області ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження 0000019 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.342 КК України.

Статтями 75, 76 КПК України передбачено перелік обставин, за яких слідчий суддя не може брати участь у розгляді справи.

Зокрема, згідно статті 75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Частиною 5 ст.80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Системний аналіз положень ст.ст.75, 80 КПК України дає можливість дійти висновку про те, що заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність та особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

При тлумаченні змісту поняття «підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», п.66, 67).

Згідно заяви ОСОБА_4 відвід головуючої судді мотивований наявністю суб`єктивного критерію, який обґрунтовується наявністю обставин, які на думку обвинуваченого, викликають сумнів у неупередженості судді.

Як встановлено в судовому засіданні, посилання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника на те, що суддя відмовила обвинуваченому в задоволенні його клопотання про залучення до участі в справі перекладача, фактично є проявом незгоди обвинуваченого із прийнятим рішенням судді щодо розгляду його клопотання, заявленого в підготовчому судовому засіданні.

Водночас, постановлення суддею ухвали про відмову в задоволенні клопотання обвинуваченого не може свідчити про упередженість та необ`єктивність судді, мотиви, з яких суддя прийняла відповідне процесуальне рішення, викладені в тексті ухвали від 19.06.2019. При розгляді заяви про відвід судді суд не дає правової оцінки прийнятій судом ухвалі від 19.06.2019, оскільки вона постановлена в межах відповідного кримінального провадження та правова оцінка їй може бути надана лише під час апеляційного перегляду відповідного рішення суду.

Разом з тим, суд зауважує, що незгода з процесуальними діями судді в судовому провадженні не є підставою для відводу судді. Особа, яка вважає, що діями судді порушуються вимоги закону, має право на оскарження таких дій в порядку передбаченому законодавством.

Жодного належного доказу вчинення суддею дій, які свідчать про її упередженість, суду не надано та в судовому засіданні заявником не доведено наявність обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді ОСОБА_7 і унеможливлювали ухвалення нею об`єктивного рішення у справі.

Водночас, непогодження заявника, внаслідок його суб`єктивних міркувань, з процесуальними рішеннями судді про відмову в задоволенні його клопотання, не свідчить про упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_7 , як наслідок, не тягне за собою її усунення від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4

Враховуючи наведене, оскільки в судовому засіданні не встановлено та заявником не наведено жодних підстав, передбачених ст.75 КПК України, які б виключали участь судді у розгляді провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України

ухвалив:

в задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000019 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.342 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 30.08.2019.

Суддя Острозького районного суду ОСОБА_1