Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/678/19
Провадження № 1-кс/935/1202/19
У Х В А Л А
Іменем України
06 вересня 2019 року м.Коростишів
Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві заяву представника скаржника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 ,-

ВСТАНОВИВ:

У провадження судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 надійшла усна заява ОСОБА_3 , подана в інтересах особи, яка подала скаргу ОСОБА_5 , про відвід слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду справи №280/678/19 за скаргою ОСОБА_5 , поданою у порядку ст.303 КПК України. Заява обґрунтована тим, що суд, на його думку, порушує вимоги законодавства.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_3 заяву про відвід підтримав, пояснив, що слідчий суддя ОСОБА_4 під час розгляду скарги задовольнила клопотання про витребування з Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області матеріалів кримінального провадження № 0000214, однак без наявності відповідних матеріалів, у відсутність прокурора і слідчого розглядала в судовому засіданні скаргу по суті, а тому у нього є підстави сумніватись в її неупередженості
Положення ст.81 КПК України не передбачають обов`язкової участі осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні при вирішенні питання про відвід.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст.26 КПК України).

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали заявленого відводу, суд дійшов наступного висновку.

Ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні, у ч.2 ст.80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід судді з підстав передбачених ст.75 КПК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений положеннями ст.75 КПК України. За змістом вказаної процесуальної норми у зв`язку з виникненням певних обставин слідчий суддя може бути усунутий від участі у кримінальному провадженні, оскільки таке відсторонення виключає вплив на судовий розгляд та судове рішення об`єктивних чи суб`єктивних чинників. Так ст.75 КПК України визначено наступні підстави для застосування відводу слідчого судді: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч.3 ст.35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Разом з тим, ст.6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що здійснюючи правосуддя суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.
Згідно практики Європейського суду з прав людини ( рішення у справі «Хаушильд проти Данії», рішення у справі «Газета «Україна-центр» проти України») зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Наведені представником скаржника обставини не можуть слугувати підставами для відведення слідчого судді, визначеного для розгляду кримінального провадження за скаргою ОСОБА_5 , як такі, що викликають сумнів у його неупередженості. Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість слідчого судді ОСОБА_4 в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даного провадження, з матеріалів останньої та доводів заяви про відвід не вбачається.
При цьому, суд звертає увагу, що ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей п.1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що твердження представника скаржника про упередженість судді ОСОБА_4 є його особистою оцінкою, не містить доказів та фактичних обставин, які викликають сумнів у неупередженості та особистої заінтересованості в результатах розгляду кримінального провадження (№280/678/19). Крім того, твердження ОСОБА_3 щодо порушення слідчим суддею ОСОБА_4 законодавства, суд вважає надуманим, безпідставним у зв`язку з тим, що дані обставини не можуть покладатись, як підстава для відводу слідчого судді.

А отже, оскільки заявником не наведено вмотивованих підстав, що виключали б участь судді ОСОБА_4 у розгляді даного кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст.22 КПК України відбувається на засадах змагальності, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.22,75,80 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника особи, яка подала скаргу, ОСОБА_5 ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №280/678/19 за скаргою ОСОБА_5 на постанову слідчого Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області, в порядку ст.303 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1