Справа № 442/3618/19
Провадження № 1-кп/442/264/2019
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000556 від 27.03.2019 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

адвоката потерпілої ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:
В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час доби з 22:00 год. по 06:00 год. строком на 2 місяці. В обґрунтування клопотання покликається на те, що кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_3 , вчинене в ніч з 25 на 26 березня поточного року, що свідчить про високу ймовірність повторного вчинення злочинів саме у нічний час доби. Метою застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_3 є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
ОСОБА_3 не заперечив проти задоволення клопотання, обґрунтувавши тим, що в денну пору доби працює, оскільки мусить утримувати сім`ю, а також має намір відшкодовувати потерпілій спричинену його діями шкоду.
Зі змісту ст.ст. 131-132 КПК України вбачається, щл запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

За ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців.

Під час судового розгляду встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1-5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому суд, враховує вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 , у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, не вбачає ґрунтовних підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних домашньому арешту, як таких, що недостатні для запобіганню ризиків та виконанню підозрюваним процесуальних обов`язків.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що стороною обвинувачення доведено, що обвинувачений може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків під час розгляду справи в суді, а тому суд приходить до переконання, що до обвинуваченого ОСОБА_3 слід застосувати запобіжний захід домашній арешт, для запобігання ризиків, зазначених у ч.1 ст.177 КПК України, наведеному в клопотанні та з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків. Вважаю, що саме такий запобіжний захід у повній мірі буде відповідати обставинам та обґрунтуванням поданого клопотання та буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Керуючись ст.177-178 КПК України , суд
постановив:
Клопотання прокурора Дрогобицької місцевої прокуратури про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Строк домашнього арешту рахувати з 15 липня 2019 року.
Строк дії ухвали до 15 вересня 2019 року.
Домашній арешт обвинуваченому ОСОБА_3 здійснювати за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
3) не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду з 22:00 год. до 06:00 год.

4) утриматись від спілкування зі свідками та потерпілими в даному кримінальному провадженні, якщо такі будуть встановлені;
5) у разі спілкування з потерпілою у даному кримінальному провадженні, таке повинно стосуватися виключно умов, способу та розміру відшкодування заподіяної шкоди;
6) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо обвинуваченого може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали доручити Дрогобицькому ВП ГУНП у Львівській області.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1