КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №534/1363/19
Провадження № 1-кп/552/326/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2019 Київський районний суду м. Полтава в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000332 від 13.06.2018 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд до Київського районного суду м. Полтави надійшло кримінальне провадження № 0000332 від 13.06.2018 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
В ході проведення підготовчого судового засідання прокурор заявила клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з можливістю внесення застави в розмірі 2900000 грн., оскільки існують ризики передбачені в ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від слідчого, прокурора та (або) суду, оскільки вчинив тяжкі злочини, за які законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, та не може бути звільнено від відбування покарання з випробуванням ; незаконно шляхом умовлянь, погроз або залякувань, впливати на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, останній може здійснювати тиск або шляхом підкупу вплинути на зазначених осіб, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжувати вчиняти нові тяжкі корисливі злочини, оскільки офіційно ніде не працює, законні засоби для існування відсутні.
Суд, заслухавши думку обвинуваченого ОСОБА_4 , який проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який, обвинувачену ОСОБА_5 , яка в задоволенні клопотання прокурора просила відмовити, клопотання ОСОБА_4 просила задовольнити, приходить до наступного.
Згідно ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Однак, рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017р. (справа № 1-28/2017), положення третього речення ч.3 ст. 315 Кримінального процесуального кодексу України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним). В згаданому рішенні зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч.1 статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: впливати на свідків в кримінальному провадженні; спробам переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності; продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, раніше неодноразово судимий, офіційно ніде не працює, законні засоби для існування у нього відсутні.
Крім того, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя,суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті. Згідно п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому розмір застави необхідної для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України складає вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 154880 грн.
При цьому застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути вищезазначені ризики, а тому клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави підлягає задоволенню, клопотання ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 177,182,183,315,372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 - відмовити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 04.11.2019 з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 154880 ( сто п`ятдесят чотири тисячі вісімсот вісімдесят ) грн., яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області ( р/р5950 в ДКСУ м. Київ, код ЗКПО 26304855, МФО 820172, отримувач ТУ ДСАУ в Полтавській області, призначення платежу застава, справа № 534/1363/19, провадження № 1-кп/552/326/19 до сплину терміну тримання під вартою.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджується внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службові особі Державної установи «Полтавська установа виконання покарань (№ 23)».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Полтавська установа виконання покарань (№ 23)» негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю та прокурора.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави, визначеної у даній ухвалі, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 обов`язки: 1) прибувати до суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду, прокурора; 3) повідомляти суд, прокурора про зміну свого місця проживання; 4) здати на зберігання прокурору свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; 5) утримуватись від спілкуванні з потерпілим та свідками по справі.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосування запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України та використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтава протягом 7 днів.

Головуючий ОСОБА_1