Провадження1-кс/910/594/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Вищого антикорупційного суду з Солом`янського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга.

Адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , в скарзі просить зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести згідно ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 , про вчинене кримінальне правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 367 КК України, відносно процесуальних керівників Київської місцевої прокуратури № 4 та слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні за №0001205 від 31.01.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Перевіривши матеріали скарги на предмет її підсудності слідчому судді Вищого антикорупційного суду, слідчий суддя встановив наступне.

Зі змісту скарги вбачається, що особи, які подали скаргу, просять внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.08.2019 р. відносно процесуальних керівників Київської місцевої прокуратури №4 та слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України.

Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України.

Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

До підсудності Вищого антикорупційного суду частиною першою статті 33-1 КПК України віднесені кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Злочин, передбачений ст. 367 КК України, не належить до переліку корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, і щодо нього відсутні умови, передбачені пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Так, частиною 5 статті 216 КПК України передбачено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов, зокрема: якщо злочин вчинено прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру".

Прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру» є: 1) Генеральний прокурор; 2) перший заступник Генерального прокурора; 3) заступник Генерального прокурора; 4-1) заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури; 5) керівник підрозділу Офісу Генерального прокурора; 6) заступник керівника підрозділу Офісу Генерального прокурора (у тому числі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійного структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора); 7) прокурор Офісу Генерального прокурора (у тому числі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на правах самостійного структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора); 8) керівник обласної прокуратури; 9) перший заступник керівника обласної прокуратури; 10) заступник керівника обласної прокуратури; 11) керівник підрозділу обласної прокуратури.

Отже, кримінальне провадження, відомості про яке, на думку ОСОБА_2 , підлягають внесенню в ЄРДР, не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, тому відсутні правові підстави для розгляду цієї скарги слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Пунктом другим ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга на бездіяльність слідчого, передбачена ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

У зв`язку із вищевикладеним, скарга адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 21.08.2019 р. відносно процесуальних керівників Київської місцевої прокуратури №4 та слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, не підсудна слідчому судді Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до п.2 ч.2 статті 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Зі змісту ч.3 ст.304 вбачається, що у випадках, передбачених частиною 2 цієї статті, скарга повертається особі, яка її подала.

Відповідно до ч.5 ст.34 КПК України, спори про підсудність між судами не допускаються.

Виходячи з наведених правових норм, скаргу слід повернути особі, яка її подала.

На підставі наведеного вище, керуючись ст. ст. 33-1, 216, 303, 304, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, повернути особі, яка її подала, як таку, що не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Копію ухвали направити особі, яаі подааи скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1