Справа№ 693/1247/19
1-кс/693/428/19
У Х В А Л А
Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.
Клопотання мотивовано тим, що до Жашківського відділення поліції надійшов рапорт інспектора СРПП №4 Черкаського РВП про те, що 28.09.2019 р. близько 11 години 10 хвилин ним було зупинено транспортний засіб Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя с. Кривчунка Жашківського району Черкаської області. Під час перевірки даного транспортного засобу встановлено, що номер кузова автомобіля в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу не співпадає з номером кузова в базі даних Національної поліції.
28.09.2019 р. в ході огляду місця події вилучено автомобіль Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова якого не відповідає номеру кузова, що міститься в базі даних Національної поліції, та який поміщено на спеціальний майданчик для зберігання транспортних засобів Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: м. Жашків, вул. Соборна. 73, де він знаходиться на даний час.
Згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобуПежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , власником вказаного автомобіля є ОСОБА_6 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 .
Необхідність у накладенні арешту на автомобіль Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , який вилучений 28.09.2019 р. в ході огляду місця події, обумовлена тим, що для виконання завдань кримінального провадження щодо повного, об`єктивного та всебічного дослідження всіх обставин кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій з використанням вказаного речового доказу, зокрема при пред`явленні для впізнання, в ході використання під час призначуваних в майбутньому експертних досліджень тощо.
Конкретними фактами, що свідчать про користування вказаним автомобілем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є факт його перебування за кермом вказаного автомобіля під час зупинки уповноваженими працівниками Національної поліції, що підтверджується даними протоколу огляду місця події від 28.09.2019 р. та іншими матеріалами кримінального провадження.
Також досудовим розслідуванням встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики приховування, пошкодження, псування або відчуження вказаного речового доказу, оскільки особи, які можуть бути причетними до розслідуваного кримінального правопорушення вже поінформовані про відкритий характер розслідування та у випадку не накладення арешту на вилучений автомобіль матимуть змогу здійснити з ним вищевказані дії з метою перешкоджання органу досудового розслідування у виконанні завдань кримінального провадження та, як наслідок, уникнення можливого притягнення в майбутньому до кримінальної відповідальності.
Посилаючись на ст.ст. 98, 170 КПК України, слідчий просила накласти арешт на автомобіль Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору, з метою забезпечення збереження речових доказів та визначити місцем зберігання автомобіля Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору спеціальний майданчик для зберігання транспортних засобів Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: м. Жашків, вул. Соборна. 73, а також заборонити ремонт, користування, відчуження та будь-яку зміну права власності арештованого майна до скасування арешту у встановленому законом порядку.
Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 та прокурор Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилися. При цьому від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання про арешт майна без її участі. Клопотання підтримує та просить задовольнити.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на автомобіль Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору, який вилучений в ході проведення огляду місця події від 28.09.2019 року, з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення проведення ряду слідчих та інших процесуальних дій, оскільки у подальшому вилучене майно може використовуватися у кримінальному провадженні як доказ.
Керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору, з метою забезпечення збереження речових доказів
Місцем зберігання вищевказаного автомобіля Пежо 406, д.н.з. НОМЕР_1 , синього кольору, визначити спеціальний майданчик для зберігання транспортних засобів Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: Черкаська область, м Жашків, вул. Соборна, 73.
Заборонити ремонт, користування, відчуження та будь-яку зміну права власності арештованого майна до скасування арешту у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1