УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/12046/19

Провадження №: 1-кс/755/7101/19

"24" вересня 2019 р.

м. Київ

слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2019 за № 0006302, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 121, ч.ч. 2 та 4 ст. 296 КК України, встановив :

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 звернулися до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою по відношенню до підозрюваного з огляду на наявність передумов, передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, 199 КПК України.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що 27.07.2019, приблизно о 20 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , перебуваючи у м. Києві, на дачному АДРЕСА_1 , біля продуктового магазину, керуючись мотивом явної неповаги до суспільства, грубо порушили громадський порядок, а саме після справлення ОСОБА_7 природних потреб неподалік магазину, його дії були помічені ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які зробили ОСОБА_7 зауваження з цього приводу. На зауваження ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . ОСОБА_7 відреагував агресивно та, діючи з особливою зухвалістю, в присутності інших осіб спричинив бійку з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , супроводжуючи свої дії нецензурною лайкою в адресу останніх. В цей час ОСОБА_5 , побачивши бійку між ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підбіг до останніх, та діючи з особливою зухвалістю, умисно заподіяв наявним при ньому ножем удари в область тулубу ОСОБА_9 , спричинивши останньому колото-різані поранення, а також умисно заподіяв удари ножем в область тулубу ОСОБА_8 , спричинивши останньому колото-різані поранення, при цьому попередньо не повідомляючи ОСОБА_7 про свій намір застосувати ножа щодо потерпілих.

Згідно довідки Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги № 171 від 28.07.2019, у ОСОБА_9 , зафіксовано проникаюче колото-різане торакоабдомінальне поранення зправа з пересіченням лівої реберної дуги, пораненням лівого купола діафрагми, гематомою межистінки, лівобічний гемоторакс, поранення шлунку. Пневмомедіастінум. Різана рана здухвинної ділянки зліва.

Згідно довідки Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги № 170 від 28.07.2019, у ОСОБА_8 , зафіксовано множинні колото-різані поранення поперекової ділянки зправа. Проникаюче колото-різане поранення грудної клітки зправа з ушкодженням правого купола діафрагми. Правобічний гемопневмоторакс.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, вчинене із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України.

Крім того, 27.07.2019, приблизно о 20 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи у м. Києві, на дачному АДРЕСА_1 , біля продуктового магазину, під час бійки за участю ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 та власне його участю, умисно заподіяв наявним при ньому ножем удари в область тулубу ОСОБА_9 , спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення з пошкодженням внутрішніх органів, а також умисно заподіяв удари ножем в область тулубу ОСОБА_8 , спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення з пошкодженням внутрішніх органів.

З отриманими тілесними ушкодженнями потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 було доставлено з місця події до Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги та поміщено на стаціонарне лікування.

Згідно довідки Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги № 171 від 28.07.2019, у ОСОБА_9 , зафіксовано проникаюче колото-різане торакоабдомінальне поранення зправа з пересіченням лівої реберної дуги, пораненням лівого купола діафрагми, гематомою межистінки, лівобічний гемоторакс, поранення шлунку. Пневмомедіастінум. Різана рана здухвинної ділянки зліва.

Згідно довідки Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги № 170 від 28.07.2019, у ОСОБА_8 , зафіксовано множинні колото-різані поранення поперекової ділянки зправа. Проникаюче колото-різане поранення грудної клітки зправа з ушкодженням правого купола діафрагми. Правобічний гемопневмоторакс.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України.

27.07.2019 о 21.00 год. ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України. 28.07.2019 о 17.10 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом поліцейських УПП ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; протоколами оглядів місць події за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; довідками КМКЛШМД № 170 та № 171 про діагнози потерпілих у вигляді проникаючих колото-різаних поранень; протоколами впізнання свідками ОСОБА_13 та ОСОБА_14 підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколами слідчих експериментів із свідками ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

30.07.2019 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

26.09.2019 закінчується строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 . Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у тому разі, якщо жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, не забезпечить виконання підозрюваним, покладеним на нього процесуальних обов`язків та не зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні двох епізодах тяжких злочинів, є всі підстави вважати, що знаходячись на волі, останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може впливати на свідків, ухилятися від слідства та суду чи іншим шляхом перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні.

З моменту обрання судом відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих). Таким чином, ризики, які існували на час обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшилися, що свідчить про необхідність продовжити строки тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою до трьох місяців.

Строк дії попереднього рішення суду про тримання ОСОБА_5 під вартою завершується 26.09.2019, разом з тим строк досудового розслідування Керівником київської місцевої прокуратури № 4 продовжено до 3-х місяців, а саме до 28.10.2019 року.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги, що досудовим слідством зібрано достатньо доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 296 КК України, та враховуючи, що відсутні підстави для зміни відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, з метою забезпечення досягнення мети застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, автор звернення просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до трьох місяців.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання про продовження строку тримання під вартою підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соцільний статус. Вказав, що, на даний час, неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення певних слідчих та процесуальних дій.

Сторона захисту просила суд відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку утриманя під вартою враховуючи те, що слідчий, прокурор не довели, що встановлені під час розгляду цього клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам, та обрати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного. Також у судовому засіданні захисник надав письмові заперечення на клопотання заявника про продовження строку тримання під вартою, просив врахувати, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, родину і малолітню дитину.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотань відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення порушених питань, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Також, відповідно до ст. 201 КПК України, підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, навівши відповідні мотиви на підтвердження своїх доводів.

Як убачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність продовження строку застосування запобіжного заходу слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

При цьому, органами досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, у ході якого 27.07.2019 підозрюваного було затримано у порядку ст. 208 КПК України та 28.07.2019 повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Ухвалою слідчого судді цього місцевого суду від 30.07.2019 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді утримання під вартою.

В подальшому, постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_15 від 20.09.2019 досудове розслідування по цьому кримінальному провадженню продовжено до трьох місяців, а саме до 28.10.2019.

Також слідчим суддею, на час порушеного у клопотанні питання про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, з повною загальною середньою освітою, офіційно не працюючий, одружений, маючий одну неповнолітню дитину на утриманні, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимий.

Підозрюваний на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, прийнятну репутацію.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя, аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) та вважає, у даному конкретному випадку, вони є обґрунтованими, оскільки належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Слідчим суддею не установлено обставин, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час втратили свою актуальність.

Мотиви наведені стороною обвинувачення дають достатні підстави вважати, що є дійсними ризики регламентовані ст. 177 КПК України, як-то: переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на потерпілих, свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, про що свідчать вищевказані дані про особу підозрюваного, суворість можливого покарання, конкретні обставини, характер та значна суспільна небезпечність інкримінованих йому злочинів.

З моменту обрання судом відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які достатні фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків, на потерпілих).

Також, в судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, у зв`язку з чим постановою керівника Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_15 від 20.09.2019 воно продовжено до трьох місяців, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих і процесуальних дій, зокрема: провести необхідні експертизи, зібрати в повному обсязі характеризуючі матеріали на підозрюваних, провести процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.

Посилання захисника на те, що підозрюваний раніше не судимий, має сім`ю, постійне місце проживання, враховані слідчим суддею при розгляді даного клопотання, однак не свідчать про можливість запобігання ризикам неналежної процесуальної поведінки шляхом застосування менш обтяжливого запобіжного заходу з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження.

Указане в своїй сукупності свідчить про те, що у провадженні є дійсними обставини регламентовані п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази, у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, вважає за доцільне, клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного задовольнити, як обґрунтоване.

Також, задовольняючи клопотання заявника про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи положення ст. 183 КПК України, в поєднанні з обставинами справи та відомостями про особу підозрюваного, зважаючи на стадію досудового розслідування, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави за вчинення тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи викладене, слідчий суддя, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, вважає що застава у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 470 гривень 00 копійок, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження у випадку внесення застави виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного ОСОБА_5 передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 176-178, 182-184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, слідчий суддя, постановив :

клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 27.10.2019.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 470 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ у місті Києві (одержувач ТУДСАУ у місті Києві, , банк одержувач Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок - № 2089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
? прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;
? не відлучатися із населеного пункту м. Вишневе Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;
? утриматися від спілкування з свідками, окрім, як під час процесуальних (слідчих) дій;
? здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13:30 год. 30.09.2019.

Слідчий суддя : ОСОБА_1