Провадження № 1-кс/537/1257/2019
Справа № 537/2854/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2019 слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, де просить накласти арешт на речові докази, а саме: праву та ліву туфлю, джинсові штани синього кольору, належні ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 КВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0001204 від 29.06.2019 за ознаками злочину, передбаченого ст. 122 ч.1 КК України. Встановлено, що 29.06.2019 близько 13 год. 59 хв. за адресою: м. Кременчук, вул. Набережна Лейтенанта Дніпрова, біля ресторану «Місто», невстановлена особа заподіяла тілесні ушкодження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді відкритих переломів обох рук. 09.07.2019 ОСОБА_4 добровільно видав одяг та взуття, в якому він був одягнутий в момент спричинення йому тілесних ушкоджень, а саме праву та ліву туфлю, джинсові штани синього кольору. Беручи до уваги те, що вилучені речі можуть містити інформацію, яка може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження останніх просив клопотання задовольнити.
Ініціатор клопотання в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляд справи проводити у її відсутність у зв`язку з службовою зайнятістю.
Власник речей ОСОБА_4 не з`явився, надав суду клопотання, відповідно до якого просив клопотання прокурора задовольнити та розгляд справи проводити у його відсутність.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні 29.06.2019 ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001204 відомості за ознакам злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, наступного змісту: «29.06.2019 близько 13 год. 59 хв. за адресою: м. Кременчук, вул. Набережна Лейтенанта Дніпрова, біля ресторану «Місто», невстановлена особа заподіяла тілесні ушкодження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді відкритих переломів обох рук.»
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
З протоколу прийняття заяви ОСОБА_4 від. 30.06.2019 про кримінальне правопорушення та іншу подію, наданого в обґрунтування клопотання, вбачається, що останнім було повідомлено про те, що 29.06.2019 близько 13 год. по вул. Лейтенанта Дніпрова, біля будинку 72 в м. Кременчуці малознайомий чоловік на ім`я ОСОБА_5 заподіяв йому тілесні ушкодження.
Згідно заяви від 09.07.2019 ОСОБА_4 останній добровільно видав джинсові штани синього кольору та ліву і праву туфлю, в яких він був одягнутий під час спричинення йому тілесних ушкоджень 29.06.2019 малознайомим йому чоловіком на ім`я ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказані в клопотанні речі можуть бути речовими доказами в кримінальному провадженні та можуть зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і незастосування арешту вказаного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт на праву та ліву туфлю, джинсові штани синього кольору з метою його збереження як речового доказу та з метою забезпечення проведення судових експертиз, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001204 від 29.06.2019 задовольнити.
Накласти арешт на належне ОСОБА_4 майно, а саме: праву та ліву туфлю, джинсові штани синього кольору.
Копію ухвали направити прокурору,слідчому, власнику майна.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційної інстанції області протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1