справа № 208/5527/19
№ провадження 1-кс/208/2797/19
УХВАЛА
Іменем України

23 вересня 2019 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , слідчого СВ Кам`янського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Дніпропетровськ, громадянину України, не одруженому, маючому середню спеціальну освіту, не працюючому, зареєстрованому за адресою АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимому:

-21.11.2008 Заводським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.2 ст. 186, ч.3 ст.186, ч.2 ст. 190 КК України до позбавлення волі на строк 4 ріки 6 місяців;

-23.02.2011 Заводським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.3 ст. 187, ст. 69, ч. 2 ст.187, ч. 2 ст.190, ч. 1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк 4 ріки 6 місяців. На підставі ст. 71 КК України частково приєднати 6 місяців до вироку від 21.11.2008, і до відбуття 5 роки позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 22.09.2011;

-26.06.2013 Заводським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.3 ст. 187, ст. 69, ч. 2 ст.187, ч. 2 ст.190, ч. 1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк 4 ріки 6 місяців. На підставі ст. 71 КК України частково приєднати 6 місяців до вироку від 21.11.2008, і до відбуття 5 роки позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 12.07.2013;

-20.11.2015 Баглійським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.2 ст.190 КК України до позбавлення волі на строк 1 рік. Вирок набрав законної сили 21.12.2015;

-31.03.2016 Заводським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.2 ст.185, ч. 2 ст.190, ч. 2 ст.263, ч.1 ст.190 КК України до позбавлення волі на строк 2 ріки 6 місяців. На підставі ст. 70 ч.4 КК України поглинув вирок від 20.11.2015 Баглійським районним судом та у порядку ст. 72 ч. 2 КК України зараховано строк відбуття покарання від 21.08.2015 року. Вирок набрав законної сили 01.05.2016 Звільнений з Синельниковською ВК № 94, 09.06.2017 по відбуттю строку покарання;

-04.06.2019 Криничанським районним судом за ст.. 263 ч. 1 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

-19.07.2019 Заводським районним судом м. Дніпродзержинськ за ч.2 ст.289 КК України до 5 років позбавлення волі з конфіскацією всього майна, -

-
в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , як особи що підозрюється у скоєні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтував тим, що метою застосування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення за ч.2 ст.185 КК України, та наявність ризиків, що передбачені ст..177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення; переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
В судовому засіданні слідчий СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 підтримав своє клопотання, посилаючись на обставини викладені в ньому та просить суд застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.185 КК України, підозра є обґрунтованою та вина ОСОБА_6 підтверджена зібраними доказами, в тому числі протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом огляду речей та речовим доказом, протоколами впізнання особи потерпілим ОСОБА_7 і свідком ОСОБА_8 , та іншими матеріалами кримінального провадження, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення; переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Вважає, що інший запобіжний захід не забезпечить усунення ризиків заявлених у клопотанні, так як ОСОБА_6 так як на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти умисні злочини, що свідчить про те, що він не дотримується соціальних норм поведінки та збагачується за рахунок вчинення злочинів;не працевлаштований, перебуває на обліку у лікаря нарколога в КЗ «КМЛ № 1» ДОР у зв`язку із психічними та поведінковими розладами в результаті вживання алкоголю із шкідливими наслідками, не має міцних соціальних зв`язків, уникає викликів і з`явлення до правоохоронних органів, таким чином він може в будь-який момент залишити або змінити місце мешкання, намагаючись переховуватись від органів досудового розслідування та уникнути покарання за вчинені злочини.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання у повному обсязі, пояснила, що заявлені ризики є цілком обґрунтовані. Також враховуючи тяжкість злочину в якому підозрюється ОСОБА_6 , особу підозрюваного, ризики згідно до ст.. 177 КПК України, заявлені слідчим у клопотанні є обґрунтованими. Крім того, інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти уникненню заявлених ризиків, так як ОСОБА_6 має не зняту та не погашену судимість за корисливі злочини, а тому єдиним запобіжним заходом який може бути застосований до підозрюваного є тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні не оспорюючи факти викладені у клопотанні, зазначив про обґрунтованість пред`явленої йому підозри, на своє визнання вини та каяття у скоєному.

Захисник ОСОБА_5 враховуючи позицію підзахисного, вважала необхідним звернути увагу на наявність матері у ОСОБА_6 яка має захворювання, та що на час розгляду клопотання місцем проживання підзахисного є місце проживання матері.

Вислухавши сторони, вивчивши клопотання, підстави та обґрунтування покладені в його обґрунтування, приходжу до наступного:

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішення питання судом щодо обрання міри запобіжного заходу у відповідності до положень чинного законодавства відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно вимог пункту (с) ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року), ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчиненню особою правопорушення або втечу після його вчинення.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, перелік яких надано у зазначеній статті.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження, передбачені ст. 177 КПК.

Як встановлено судом, 23.09.2019 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, ч.2 ст.185 КК України.

23.09.2019 року ОСОБА_6 вручено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ч. 2 ст. 185 КК України кримінального правопорушення, що підтверджується: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом огляду речей та речовим доказом, протоколами впізнання особи потерпілим ОСОБА_7 і свідком ОСОБА_8 , та іншими матеріалами кримінального провадження, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення; переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

В ході розгляду клопотання, ОСОБА_6 зазначив що факти викладені в підозрі відповідають місцю події, учасникам події, часу та місце події є відповідними.

Фактичні данні щодо обставин що мають значення для кримінального провадження, надання їм оцінки та встановлення кваліфікаційних складових злочину або їх спростування, не вирішуються судом під час розгляду даного клопотання, а тому і не можуть оцінюватися судом з зазначених підстав.

Крім того, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов до висновку про наявність передбаченого п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України ризику того, що вказана особа не дотримується покладних на нього обов`язків, а особливо те, що останній підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення за ознаками ч.2 ст.185 КК України, та є особою яка раніше судима за корисливий злочин, має призначене покарання за вироками від 04.06.2019 року, 19.07.2019 року, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєні злочину середньої тяжкості, не має постійного місця роботи та доходу, а тому заявлені ризики стороною досудового слідства, що ОСОБА_6 у подальшому не буде дотримуватись покладених на нього обов`язків є обґрунтованими.

В той же час, не відхиляючи доводи на користь підозрюваного, вважаю, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи. (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ»).

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Практика ЄСПЛ послідовна в підкреслюванні початку розслідування як етапу, коли цей ризик перешкоджання досудовому розслідування або впливу на свідків чи потерпілих може виправдовувати тримання під вартою. Цей підхід випливає з припущення, що розслідування власне і призначене для того, щоб зібрати та зберегти докази. В рішенні ЄСПЛ від 26.01.93 у справі «W. v. Switzerland», § 35 сформульовано правову позицію, що згодом потреби розслідування недостатньо виправдовують тримання підозрюваного під вартою: зазвичай цей ризик зменшується тою мірою, як просувається розслідування, збираються свідчення та здійснюється перевірка. Наразі стадія збору доказів, встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення ще триває, що виправдовує використання найсуворішого запобіжного заходу з метою унеможливлення незаконного впливу підозрюваного на хід кримінального провадження у його "вразливій" стадії.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Окрім того жоден із запобіжних заходів, не пов`язаних з примусовим позбавленням волі підозрюваного ОСОБА_6 , в тому числі й домашній арешт, не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а тому, враховуючі характеризуючи данні на особу, який має не зняті та не погашені судимості за корисливі злочини, а тому, оцінюючи у сукупності підстави та обґрунтування заявленого клопотання, враховуючи обґрунтованість підозри, підстав для застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, який би забезпечив виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, не вбачається.

А тому, оцінивши в сукупності встановлені в ході розгляду клопотання обставини, а також доведеність слідчим та прокурором заявлених ризиків (п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України), доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, що обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, встановлюється у розмірі від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчий суддя вважає, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, встановленими під час судового засідання ризиками, розмір застави повинен складати двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя
постановив:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити строком по 19 листопада 2019 року, включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок.

У разі внесення застави на депозитний рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, вважати, що до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні зобов`язання, які він повинен буде виконувати строком по 19 листопада 2019 року включно:

- з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає м. Кам`янське без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1