печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :

08.07.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт речей та документів які були вилучені 04.07.2019 під час обшуку квартири АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

09 липня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Третім слідчим відділом Другого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000469 від 01.03.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361-2, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 будучи службовою особою центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, діючи за попередньою змовою групою осіб з невстановленими службовими особами цього ж органу влади, 15.02.2019 висловив ОСОБА_5 прохання надавати йому неправомірну вигоду в сумі від 300 до 500 доларів США за копіювання та подальший збут інформації з обмеженим доступом щодо ТОВ «ВЕЙСТ МЕНЕДЖМЕНТ» () та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТАНДЕМ-ФІНАНС» (), яка обробляється в автоматизованій системі, доступ до якої він має у зв`язку з можливостями своєї посади.

Так, ОСОБА_4 , у період з 08.04.2019 по 11.04.2019, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, діючи за попередньою змовою групою з невстановленими особами, перебуваючи на робочому місці в приміщенні Державної служби фінансового моніторингу України, за адресою: м. Київ, вул. Білоруська, 24, використовуючи надану йому владу та службове становище, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі вказаного державного органу, несанкціоновано скопіював на паперовий носій інформацію щодо фінансових операцій ТОВ «ВЕЙСТ МЕНЕДЖМЕНТ», з метою її витоку шляхом збуту за неправомірну вигоду ОСОБА_5 .

ОСОБА_4 11.04.2019, приблизно о 13.35, діючи за попередньою змовою групою з невстановленими особами, під зустрічі, яка відбулася в автомобілі біля ресторану швидкого обслуговування «МакДональдз», за адресою: м. Київ, вул. Юрія Іллєнка, 3, розуміючи, що скопійована ним на паперовий носій інформація щодо фінансових операцій ТОВ «ВЕЙСТ МЕНЕДЖМЕНТ» є інформацією з обмеженим доступом, яка зберігається в автоматизованій системі Державної служби фінансового моніторингу України, створена та захищена відповідно до чинного законодавства, несанкціоновано збув її, передавши ОСОБА_5 , за що одержав від останнього неправомірну вигоду в сумі 8 000 грн.

Наступного дня, тобто 12.04.2019, у період з 09.00 до 19.42, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, діючи за попередньою змовою групою з невстановленими особами, перебуваючи на робочому місці в приміщенні Державної служби фінансового моніторингу України, за адресою: м. Київ, вул. Білоруська, 24, використовуючи надану йому владу та службове становище, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі вказаного державного органу, несанкціоновано скопіював на паперовий носій та носій інформації формату USB додаткову інформацію щодо фінансових операцій ТОВ «ВЕЙСТ МЕНЕДЖМЕНТ» з метою її витоку шляхом збуту за раніше одержану неправомірну вигоду від ОСОБА_5 .

ОСОБА_4 12.04.2019, приблизно о 19:42, під зустрічі з ОСОБА_5 , яка відбулася в автомобілі біля ресторану швидкого обслуговування «МакДональдз», за адресою: м. Київ, просп. Миколи Бажана, 3Б, розуміючи, що скопійована ним на вказані носії додаткова інформація щодо фінансових операцій ТОВ «ВЕЙСТ МЕНЕДЖМЕНТ» є інформацією з обмеженим доступом, яка зберігається в автоматизованій системі Державної служби фінансового моніторингу України, створена та захищена відповідно до чинного законодавства, несанкціоновано збув її передавши ОСОБА_5 за раніше одержану від останнього неправомірну вигоду в сумі 8 000 грн.

Таким чином, службові особи центрального органу виконавчої влади, діючи за попередньою змовою групою осіб, систематично збувають за неправомірну вигоду інформацію з обмеженим доступом, яку отримують шляхом її копіювання з автоматизованих систем до яких вони мають доступ, у зв`язку з своєю службовою діяльність.

04.07.2019 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим, під час проведення обшуку було виявлено та вилучено речі і документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу.

Так, під час проведення обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «IPhone 5S» чорного кольору IMEI НОМЕР_1 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Водафон» № НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Ксіомі» чорного кольору модель М1808Д2Т6 з наступними IMEI1: НОМЕР_3 ; IMEI2: НОМЕР_4 , системний блок чорного кольору з написом позаду К70617001 в якому міститься жорсткий диск, та акт про передачу справ та майна державним службовцем, що звільняється з посади № 2 від 21.06.2019 на 2 арк.

Прокурор вказує, що в ході проведення вказаних вище обшуків, з урахуванням наявної інформації, яка міститься у кримінальному провадженні, отримано відомості про те, що перелічені вище речі та документи містять відомості, які мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки містять дані щодо підстав вчинення зазначених дій особами, які вчинили протиправні дії, проте використати як докази вказані речі та документи можливо лише при більш детальному вивченні та перевірці, шляхом проведення інших слідчих (розшукових) дій, в тому числі судових експертиз.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 04.07.2019 вмотивованою постановою слідчого вказані вище речі та документи визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000469.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на речі та документи вилучені 04.07.2019 під час обшуку квартири АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- мобільний телефон марки «IPhone 5S» чорного кольору IMEI НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Водафон» № НОМЕР_2 ;
- мобільний телефон марки «Ксіомі» чорного кольору модель М1808Д2Т6 з наступними IMEI1: НОМЕР_3 ; IMEI2: НОМЕР_4 ;
- системний блок чорного кольору з написом позаду К70617001 в якому міститься жорсткий диск;
- акт про передачу справ та майна державним службовцем, що звільняється з посади № 2 від 21.06.2019 на 2 арк.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1