Справа № 1327/4968/2012
Провадження № 1-в/459/88/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2019 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

заявника ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Червонограді справу за клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із даним клопотанням. В його обґрунтування послався на те, що вироком Червоноградського міського суду львівської області від 26 квітня 2013 року його батько ОСОБА_5 було визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України та з застосуванням ст.69 КК України , призначено покарання 5 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України ОСОБА_5 було звільнено від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки. Також було задоволено цивільний позов прокурора задоволено та стягнено з ОСОБА_5 на користь Червоноградської Центральної міської лікарні 2000,10 грн. витрат на лікування потерпілого. Потерпілим по даному кримінальному провадженню був ОСОБА_6 , який цивільний позов не заявляв. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_5 який до смерті проживав за адресою АДРЕСА_1 . Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме 1/3 частка зазначеної квартири. Однак йому стало відомо, що підчас розслідування даної кримінальної справи слідчим 10.09.2012 року було накладено арешт на майно ОСОБА_5 з метою забезпечення цивільного позову, на підставі чого нотаріальною конторою було накладено реєстраційне обтяження на дане майно. У зв`язку із цим йому відмовили у видачі свідоцтва про право на вищевказане спадкове майно. Співвласниками даної квартири є він, і померлі ОСОБА_7 , ОСОБА_5 .. На даний час він один зареєстрований в спірній квартирі. Інших спадкоємців немає. Вважає, що арешт, накладений на спірну квартиру, втратив свою легітимність. Тому просить його скасувати.
Заявник та його представник заяву підтримали з підстав, вказаних у ній.

Вислухавши думку учасників, дослідивши клопотання й докази, додані до нього, судом встановлено наступне.

Згідно із п.1 абзацу 3 Постанови ПВССУ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI "Перехідні положення" КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 цієї ж статті Кодексу).
Згідно із ст.64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Відповідно до положення частини 1 статті 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.
Заявник являється сином ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про його народження.
Як вбачається з копії вироку Червоноградського міського суду львівської області від 26 квітня 2013 року його батько ОСОБА_5 було визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України та з застосуванням ст.69 КК України призначено покарання 5 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України ОСОБА_5 було звільнено від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки. Також було задоволено цивільний позов прокурора задоволено та стягнено з ОСОБА_5 на користь Червоноградської Центральної міської лікарні 2000,10 грн. витрат на лікування потерпілого.
Потерпілий ОСОБА_6 цивільний позов не заявляв.
Копією свідоцтва про смерть стверджується, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме 1/3 частка квартири АДРЕСА_2 .
При оформленні права на спадщину заявнику стало відомо, що на вказану квартиру накладено арешт.
З витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна у порядку доступу нотаріусів встановлено, що арешт на вище вказану квартиру накладений слідчим управлінням ГУ МВСУ у Львівській області на підставі постанови №134-1100 від 10.09.2012 року та відділом державної виконавчої служби Знам`янського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області на підставі постанови державного виконавця від 10.03.2010 року, виконавчий лист 1-124.
Відповідно свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 , виданого на підставі рішення від 07.08.2006 р. за № 48 Бюро приватизації КП Червонограджитлокомунсервіс» та Інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно співвласниками даної квартири є заявник, а також ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3
Згідно із довідкою про склад сім`ї №10031 від 19.08.2019 року у квартирі за адресою АДРЕСА_1 зареєстровані заявник ОСОБА_3 та його батько ОСОБА_5 , який був виписаний 28.04.2015 року у зв`язку із смертю.
Відповідно до довідки Червоноградського міського відділу виконавчої служби ГТУЮ у Львівській області за № 4623/09-15/16201 від 09.2016 р. - на виконанні у ВДВС не перебували та не перебувають виконавчі провадження про стягнення з спадкодавця ОСОБА_5 .
Цивільний позов по вищевказаному кримінальному провадженню потерпілим не заявлявся.
Інших спадкоємців, які б претендували на дане арештоване спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_5 не має.
Відтак у сукупності викладених норм права та фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що відпала потреба у подальшому застосуванні арешту на майно, яке належить заявнику, тому клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 174,539КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_2 накладений слідчим управлінням ГУ МВСУ у Львівській області на підставі постанови №134-1100 від 10.09.2012 року та відділом державної виконавчої служби Знам`янського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області на підставі виконавчого листа Знам"янського міськрайонного суду №1-124 від 10.03.2010 року .
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено 23.10.2019 року.

Суддя: ОСОБА_1