ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/468/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" січня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0006202 від 13 липня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 152, ч. 2 ст. 153 КК України,

в с т а н о в и в:
03 січня 2019 року обвинуваченим ОСОБА_5 заявлений відвід судді ОСОБА_6 , яка є головуючим у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 .

У заяві про відвід обвинуваченим зазначено, що ОСОБА_6 не може брати участь у вказаному вище провадженні як суддя та навів мотиви, які на його думку є підставою для відводу судді.

Зокрема, з тексту заяви про відвід видно, що обвинувачений ОСОБА_5 ставить під сумнів неупередженість судді. Причиною для сумніву стало те, що суддя ОСОБА_6 під час судового розгляду неодноразово відмовляла стороні захисту у задоволенні клопотань про допит певних осіб, що на думку обвинуваченого обумовлено бажанням судді якнайшвидше закінчити розгляд кримінального провадження, оскільки вона збирається у декретну відпустку.

Наведені обставини дали підстави обвинуваченому сумніватися в тому, що суддя ОСОБА_6 може всебічно, повно та об`єктивно розглянути кримінальне провадження.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 підтримали заяву про відвід та просили її задовольнити. Обвинувачений ОСОБА_5 також зазначив, що його бентежить той факт, що засідання у кримінальному провадженні призначаються занадто часто.

Прокурор вважав, що підстави для задоволення заяви з наведених в ній доводів відсутні. Зазначив, що суддею ОСОБА_6 розглядається кримінальне провадження з дотриманням вимог закону і не всі клопотання сторони захисту залишаються без задоволення. Також зазначив, що на його думку саме обвинувачений та захист створюють всі умови для того, щоб затягнути розгляд кримінального провадження. Просив відмовити у задоволенні заяви.

Потерпіла ОСОБА_7 до суду не з`явилася, разом з тим, її неявка не перешкоджає розгляду вказаної заяви.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:
якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Разом з цим, передбачених законом підстав для відводу судді ОСОБА_6 у заяві обвинуваченим ОСОБА_5 не наведено, а його доводи про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_6 є неспроможними.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 1.10.1082р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р).

Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

Разом з тим, заявником не наведені мотиви, які б свідчили про неможливість розгляду суддею ОСОБА_6 кримінального провадження, не наведено достовірних фактів, які могли б свідчити про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_6 або наявність сумнівів в об`єктивності, незалежності та неупередженості судді.

З огляду на викладене, заява обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, ст. 372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0006202 від 13 липня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 152, ч. 2 ст. 153 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя