Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/19/19

Номер провадження: 1-кс/511/73/19

21.01.2019 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2
за участю: прокурора: ОСОБА_3
слідчого: ОСОБА_4
підозрюваного: ОСОБА_5
захисника: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене з прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0001217 від 20.18.2018 року відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лиманське, Роздільнянського району, Одеської області, громадянина України, не одруженого, працюючого неофіційно, маючого середню освіту, перебуваючого на обліку у лікаря нарколога, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
1) 13.04.2001 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.2 ст. 140, ст.44,45 КК України (в редакції 2001 року) до 2 років позбавлення волі, звільненого від відбування покарання на 1 рік;
2) 30.01.2003року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч. 2 ст. 185,75 КК України (в редакції 2001 року) до 2 років позбавлення волі, з іспитовим строком на 1 рік;
3) 24.04.2003 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.2 ст.185,71 КК України до 3 років позбавлення волі, звільненого умовно достроково, не відбутий строк 1рік 4 місяці;
4) 08.09.2006 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.3 ст.185,71 КК України до 4 років позбавлення волі;
5) 11.03.2011 року Малиновським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.307 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненого умовно достроково, невідбутий строк 1 рік 6 місяців 27 днів;
6) 03.07.2017 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.2 ст.289 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст.75,76 КК України звільненого з іспитовим строком на 2 роки;
який підозрюється у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
21.01.2019 року слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .
З поданого клопотання вбачається, що ОСОБА_5 , будучи неодноразово судимим, відносно якого обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000933 від 16.09.2018 року за ст. 185 ч. 3 КК України розглядається Роздільнянським районним судом, на шлях виправлення не став, та знову скоїв корисливий злочин.
Так, згідно клопотання 19.12.2018 року у ОСОБА_5 виник корисливий мотив на не законне збагачення шляхом обману рідної сестри ОСОБА_7 .
З цією метою, реалізуючи свій корисливий умисел направлений на заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 , 19.12.2018 року біля 14.00 годин перебуваючи в квартирі АДРЕСА_3 , де він проживає разом із матір`ю та сестрою ОСОБА_7 , шляхом обману, пояснивши, що йому потрібен для розмови мобільний телефон марки «Samsung», моделі «J2»DUOS, золотого кольору, отримав його від рідної сестри ОСОБА_7 ..
Після цього, ОСОБА_5 розпорядився мобільним телефоном марки «Samsung», моделі «J2»DUOS, золотого кольору на власний розсуд, а саме продав за 300 грн., чим спричинив матеріального збитку ОСОБА_7 на суму 3299 гривень 90 копійок.
На думку органа досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Пояснив, що у підозрюваного, це повторний злочин, який він вчинив в період іспитового строку, також існує інше кримінальне провадження, яке на даний час перебуває на розгляді в Роздільнянському районному суді Одеської області, по якому ОСОБА_5 було обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового арешту з носінням браслету. Однак ОСОБА_5 порушив обов`язки та зняв браслет, та покинув місце проживання, проживає з потерпілою за одним місцем реєстрації, може продовжувати злочинну діяльність. Стверджував про наявність ризиків визначених ст.177КПК України, а також, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний може продовжити злочинну діяльність та знищити речовий доказ по справі, оскільки проживає за однією адресою з потерпілою.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, оскільки вважав, що під час досудового розслідування була встановлена наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення, що є підставою для задоволення клопотання
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував щодо обрання запобіжного заходу підозрювану ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки вважав, що у підозрюваного наявна купа тяжких захворювань, що є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з носінням електронного браслету.
Підозрюваний в судовому засіданні також заперечував проти задоволення клопотання та пояснив, що він дійсно причетний до скоєння вказаного злочину - взяв телефон у своєї сестри та здав його під залог, а сестра написала до поліції заяву. Підтвердив, що дійсно відносно нього є інше кримінальне провадження в суді, по якому йому був обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням браслету, але він браслет зняв, так як він сильно перетягнув йому ногу та вона почала синіти. Вказував, що має ряд тяжких захворювань: гепатит С, ВІЧ, астму, потребує операцію на нирки, перебуває на обліку у лікаря нарколога, тому що вживає наркотичні засоби. З урахуванням вищенаведеного просив обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судом встановлено, що 19.12.2018 року до чергової частини Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_7 , проте, що 19.12.2018 року біля 14.00год. її рідний брат ОСОБА_5 , шляхом зловживання довірою заволодів мобільним телефоном «Samsung G2», який належить ОСОБА_7 сума збитку склала 3500грн.
20.12.2018 року відомості по зазначеному факту внесені до ЄРДР за № 0001217 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України.
Відповідно до протоколу огляду предмета від 07.07.2018 року був виявлений та вилучений мобільний телефон марки «Samsung» моделі «G2», золотого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .
08.01.2019 року ухвалою слідчого судді на тимчасово вилучений вищезазначений мобільний телефон був накладений арешт з метою його збереження в якості речового доказу в кримінальному провадженні.
Постановою слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 була змінена кваліфікація кримінального правопорушення внесеного до ЄРДР за № 0001217 від 20.12.2018 року із ч.1 ст.190 КК України на ч.2 ст.190 КК України, оскільки вказаний злочин було скоєно ОСОБА_5 , з непогашеною судимістю, повторно.
Того ж дня 18.01.2019 року ОСОБА_5 повідомлено та вручено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
За інформацією, викладеною в клопотанні, та безпосередньо отриманою під час розгляду цього клопотання в судовому засіданні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: допитом потерпілої про вчинення злочину; допитом свідка ОСОБА_8 , котрий бачив ОСОБА_5 , в смт. Лиманське, де останній намагався здійснити йому продаж мобільного телефону; допитом свідка ОСОБА_9 , котрий купив у ОСОБА_5 мобільний телефон, але мобільний виявився викраденим; протоколом огляду мобільного телефону; протоколом впізнання мобільного телефону потерпілою; іншими матеріалами кримінального провадження.
З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Обєднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Обєднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Слідчий суддя вважає, що усі докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування, підтверджують обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_5 . Крім того, судом враховується, що підозрюваний будучи неодноразово судимим за тяжкі злочини, які є корисливими, перебуваючи на випробувальному терміні, на шлях виправлення не став та обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового умисного злочину; постійного місця роботи не має; проти нього існує інше кримінальне провадження в суді, по якому він порушував обов`язки по виконанню запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням браслету; може знищити речовий доказ або впливати на потерпілу (оскільки проживає з потерпілою за однією адресою), або вчинити інше кримінальне правопорушення, що в сукупності є вагомими підставами для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім названого кримінального злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі вищенаведені обставини, в тому числі: хоча ОСОБА_5 і має постійне місце реєстрації, але ніде не працює; він неодноразово судимий за тяжкі злочини, на шлях виправлення не став та підозрюється у скоєнні повторного нового злочину в період іспитового терміну.
При цьому суд вважає, що доводи захисту про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного браслету з огляду на наявність у підозрюваного ряду тяжких захворювань та хворої матері, судом до уваги хоча і приймаються, але вони в сукупності з іншими обставинами справи не можуть бути підставою для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не забезпечать дієвість кримінального провадження та наявні ризики не виправдовують обрання більш м`якого запобіжного заходу. Крім того, суд вважає, що наявність у підозрюваної хворої матері також судом до уваги не приймається, оскільки підозрюваний має ще і іншого члена родини сестру, яка проживає разом з матір`ю, працює та має можливість її доглядати.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню.
Визначаючи строк дії запобіжного заходу слідчий суддя виходить з наступного.
Згідно положень ст. 219 ч.1 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
А відтак, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто з 21.01.2019 року до 18.03.2019 року.
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні середньої тяжкості злочину - розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу в 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921,00 гривен х 10 = 19 210 гривен), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти обов`язки, які передбачені нормами КПК України.
Оскільки, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення вказаного клопотання та обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до ст. 205 КПК України вказане є підставою для негайного виконання ухвали після її проголошення
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 395 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП України в Одеської області ОСОБА_10 погоджено із прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_5 у виді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування з 21 січня 2019 року до 18 березня 2019 року включно з утриманням його в державній установі "Одеська установа виконання покарань №21".
Одночасно визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків передбачених КПК у розмірі 20 /двадцяти/ розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме з 1 921,00 гривень = (38 420грн.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Обвинувачений, підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
У разі внесення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів на спеціальний рахунок, обвинувачений негайно звільняється з під варти.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- не покидати та не змінювати місце свого проживання без дозволу слідчого, слідчого судді за винятком виконання трудових обов`язків в разі офіційного працевлаштування,
- з`являтися по першому виклику до слідчого або слідчого судді, суду, прокурора;
- не покидати місце свого проживання в період часу з 21 години вечора до 06 години ранку, не відвідувати розважальні заклади.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 наслідки невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду і використовується у встановленому Законом порядку.
У разі звернення застави в дохід держави вирішується питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави більшого розміру або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в 5 - денний строк з дня проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали виготовлений 22.01.2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1