Провадження № 1кс/201/7305/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2018 року Жовтневий районний суд м.Дніпропетровська

у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , представника потерпілої ОСОБА_8 захисника ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням, в якому просив суд скасувати арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 червня 2018 року у справі № 201/8732/17 (провадження № 1-кс/201/5597/2017) на майно шляхом заборони відчуження об`єкту житлової нерухомості: квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, яка належать ОСОБА_8 ІПН НОМЕР_1 .

В обґрунтування своїх вимог заявник посилався на те, що у відповідному кримінальному провадженні між обвинуваченим ОСОБА_6 і потерпілими особами ОСОБА_8 і ОСОБА_4 досягнута домовленість про відшкодування збитків і укладена угода про відшкодування збитків у кримінальному провадженні, за умовами якої необхідна перереєстрація права власності 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 . Проте наявність арешту на зазначеній квартирі унеможливлює реалізацію укладеної між обвинуваченим і потеплілими у кримінальному провадженні угоди. Тому заявник просив скасувати арешт майна.

У судовому засіданні представники ОСОБА_4 і ОСОБА_8 клопотання про скасування арешту майна підтримали, наполягали на його задоволенні з підстав у клопотанні викладених.

ОСОБА_6 і його представник у судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримали, просили суд його задовольнити.

Прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 у судовому засіданні також клопотання підтримав, не заперечував проти його задоволення, посилаючись на відсутність підстав на даний час для подальшого перебування майна під арештом; надав суду матеріали кримінального провадження № 0001503.

Суд, вислухавши учасників судового провадження, дослідивши надані докази, матеріали кримінального провадження № 0001503, приходить до наступного.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 20 червня 2018 року у справі № 201/8732/17 (провадження № 1-кс/201/5597/2017) задоволено клопотання слідчого Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_11 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0002026 від 09 червня 2017 року клопотання, а саме: накладено арешт на майно шляхом заборони відчуження об`єкту житлової нерухомості: квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, яка належать ОСОБА_8 ІПН НОМЕР_1 .

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В пункті 12 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року наголошено «….слід звернути увагу на положення ст. 174 КПК, яка встановлює порядок скасування арешту майна підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником або володільцем майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Зазначені учасники кримінального провадження мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Таким чином, ухвала про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником або володільцем майна, які були присутні при розгляді питання про арешт майна, або із клопотанням про скасування арешту майна мають право звернутися ці ж учасники кримінального провадження, якщо вони не були присутні при розгляді питання про арешт майна».

Положеннями ч.ч.1-3 ст. 469 КПК України визначено, що угода про примирення може бути укладена за ініціативою потерпілого, підозрюваного або обвинуваченого. Домовленості стосовно угоди про примирення можуть проводитися самостійно потерпілим і підозрюваним чи обвинуваченим, захисником і представником або за допомогою іншої особи, погодженої сторонами кримінального провадження (крім слідчого, прокурора або судді). Угода про визнання винуватості може бути укладена за ініціативою прокурора або підозрюваного чи обвинуваченого. Угода про примирення між потерпілим та підозрюваним чи обвинуваченим може бути укладена у провадженні щодо кримінальних проступків, злочинів невеликої чи середньої тяжкості та у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення. Укладення угоди про примирення у кримінальному провадженні щодо уповноваженої особи юридичної особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким здійснюється провадження щодо юридичної особи, не допускається.

Судом встановлено, що арешт на квартиру АДРЕСА_2 був накладений в межах кримінального провадження №0002026.

25 травня 2018 року між обвинуваченим ОСОБА_6 , потерпілими ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , а також ОСОБА_12 була укладена угода про відшкодування збитків між потерпілими та обвинуваченим у справі № 0000004, умови якої передбачають зокрема перереєстрацію права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 .

З наданих суду прокуратурою Дніпропетровської області матеріалів кримінального провадження вбачається, що кримінальні провадження №0002026, №0000004, №0001503 були об`єднані в одне кримінальне провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014р. при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи досягнення домовленості між потерпілими і обвинуваченим у відповідному кримінальному провадженні про добровільне відшкодування збитків, а також те що сторона обвинувачення прокуратура Дніпропетровської області не заперечує проти скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 20 червня 2017 року, суд приходить до висновку про відсутність підстав для подальшого збереження арешту майна на цей час, у зв`язку із чим клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 170 - 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт нерухомого майна розташованого за адресою: АДРЕСА_1 накладений ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 20.06.2017 року у справі № 201/8732/17, провадження № 1кс/201/5597/2017.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1