ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/455/19 Доповідач: ОСОБА_1
Справа № 637/234/19 Слідчий суддя: ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою прокурора Шевченківського відділу Ізюмської місцевої прокуратури на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду Харківської області від 04.03.2019 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000067 від 01.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України, -

в с т а н о в и л а:

04.03.2019 слідчий СВ Шевченківського ВП Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , за погодженням начальника Шевченківського відділу Ізюмської місцевої прокуратури ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду Харківської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави відносно ОСОБА_8 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України.

В клопотанні слідчий зазначив, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України, тобто грабіж, поєднаний з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдав значної шкоди потерпілому.

Відповідно до статті 12 КК України вказаний злочин відносяться до категорії тяжких злочинів.
Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_8 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підтверджуються наступними матеріалами: показаннями потерпілих, речовими доказами, поясненнями затриманого ОСОБА_11 .
Слідчий ОСОБА_9 зазначав, що в матеріалах справи достатньо доказів вважати про наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у зв`язку з чим вказані обставини унеможливлюють запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
Крім цього, сторона обвинувачення зазначала, що під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 за місцем фактичної реєстрації не проживає, в неї відсутнє постійне джерело доходу, що може спонукати до вчинення нових злочинів; відсутність міцних соціальних зв`язків, є особою ромської національності; проживає за межами Шевченківського району Харківської області.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду Харківської області від 04.03.2019 клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , погоджене з начальником Шевченківського відділу Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_10 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України задоволено.
Обрано відносно підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ Харківській установі виконання покарань (27) м. Харкова терміном на 60 днів до 03.05.2019.
Визначено суму застави в розмірі 40 000 грн.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_8 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покладено на ОСОБА_8 строком на два місяці обов`язки, передбачені пунктами 1, 2, 3, 4 частини 5 статті 194 КПК України.
Роз`яснено ОСОБА_8 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини 7 статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застав, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді в частині розміру визначеної слідчим суддею застави, начальник Шевченківського відділу Ізюмської місцевої прокуратури ОСОБА_10 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді у зазначеній частині та постановити нову ухвалу, встановивши заставу в розмірі 153 680 грн.
Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що ухвала слідчого судді в частині визначення розміру застави не відповідає загальним засадам кримінального провадження та не може слугувати реалізації визначених у статті 2 КПК України завдань кримінального провадження з огляду на наступне.
В результаті відкритого викрадення чужого майна своїми протиправним діями ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 та ОСОБА_11 спричинили потерпілому ОСОБА_14 матеріальний збиток на загальну суму 44 239,24 грн.
Слідчим суддею передбачено можливість внесення застави в розмірі 40 000 грн, що явно не відповідає тяжкості вчиненого злочину, та навіть є меншою від розміру збитку, спричиненого кримінальним правопорушенням, а тому не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.
Беручи до уваги, що підозрюваного за місцем фактичної реєстрації не проживає, постійного джерела доходу не має, є особою ромської національності, які частіше ведуть кочовий спосіб життя, крім того, згідно інформації в ІІПС (АРМОР) УІЗ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 тричі перебувала у розшуку, як особа, яка засуджена до покарання у вигляді позбавлення волі та ухиляється від виконання вироку. В розшук оголошувалась Краматорським ВП ГУНП в Донецькій області, востаннє 06.10.2016, розшук припинено 18.07.2017.
З урахуванням викладеного та враховуючи, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, за яке КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, а також особу правопорушниці, а також, враховуючи те, що знаходячись на свободі вона може переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, є достатні підстави вважати, що забезпечити належну поведінку підозрюваної ОСОБА_8 та запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням суми застави у максимальному розмірі, передбаченому пунктом 2 частини5 статті 182 КПК України, а саме 153 680 грн.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , яка просила залишити ухвалу слідчого судді без змін, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Обираючи підозрюваній ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у сумі 40 000 грн, слідчий суддя своє рішення мотивував тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні умисного корисливого тяжкого злочину проти власності, за який КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, особу підозрюваної, яка вчинила злочин відносно осіб похилого віку, також відсутність елементарних умов для проживання, а також враховуючи те, що знаходячись на свободі підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення-злочин, переховуватися від судового слідства, суду, у зв`язку з чим у суду є достатні підстави вважати, що забезпечити належну поведінку ОСОБА_8 та запобігти вищезазначеному ризику можливо лише шляхом застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім цього, відповідно до статті 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваної, тих обставин, що підозрювана має на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей: ОСОБА_15 , 2005 року народження, ОСОБА_16 , 2008 року народження, ОСОБА_17 , 2013 року народження, ОСОБА_18 , 2014 року народження, наявності ризику, передбаченого пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України, визнав заставу достатню для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 40 000 грн. З таким висновком слідчого судді у повному обсязі суд апеляційної інстанції погодитись не може, виходячи з наступного.
Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Шевченківського ВП Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000067 від 01.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України.

02.03.2019 ОСОБА_8 затримано на підставі статті 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

02.03.2019 ОСОБА_8 вручене письмове повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України.

Відповідно до вимог частини 2 статті 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою судом перевірено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 186 КК України. Вагомість наявних доказів вчинення підозрюваною кримінального правопорушення доведена слідчим та прокурором та сумнівів у суду щодо їх достатності, не викликає.

Разом з цим, апеляційний суд вважає, що застосувавши відносно підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у 40 000 грн, слідчий суддя не врахував шкоду, заподіяну злочином у розмірі 44 239,24 грн.

Такий розмір, як вважає колегія суддів апеляційного суду, не відповідає фактичним обставинам справи та не є достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, за яке КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, а також особу правопорушниці, яка за місцем фактичної реєстрації не проживає, постійного джерела доходу не має, тричі перебувала у розшуку як особа, яка засуджена до покарання у вигляді позбавлення волі та ухиляється від виконання вироку, та вважає, що у даному випадку для забезпечення належної поведінки підозрюваної ОСОБА_8 та запобігання вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, який становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 153 680 грн (80 х 1 921 грн), що відповідає вимогам вказаної норми закону.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 422, 424 КПК України, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу прокурора Шевченківського відділу Ізюмської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду Харківської області від 04.03.2019 в частині визначення розміру застави скасувати та постановити в цій частині нову ухвалу.

Визначити ОСОБА_8 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 153 680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

В решті вказану ухвалу залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -
Судді: