УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2018 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомир ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир клопотання слідчого про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000150, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на автомобіль марки «Мердес Бенс Спринтер» сірого кольору, державний номер НОМЕР_1 , незаконно виготовленні тютюнові вироби та алкогольні напої.

Слідчим управлінням ФР ГУ ДФС у Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000150, внесеного до Сяйного реєстру досудових розслідувань 17.01.2018 року за фактами незаконного виготовлення та використання марок акцизного податку, а також незаконного придбання з метою збуту» зберігання з цією мстою, збуту та транспортування з метою збуту незаконно виготовлених алкогольних напоїв та тютюнових виробів, за ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання про арешт майна.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого про арешт майна.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, слідчого, адвоката, дослідивши письмові матеріали клопотання, дійшов до висновку, що дане клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання умотивоване тим, що досудовим розслідуванням установлено, що упродовж 2017-2018 років мешканці м. Коростеня Житомирської області з корисливих мотивів займаються незаконним придбанням з метою збуту, зберіганням з дією метою, збутом та транспортуванням з метою збуту незаконно виготовлених алкогольних напоїв та тютюнових виробів, з підробленими марками акцизного збору.

Згідно акту Міністерства фінансів України №008-02-18 від 02 лютого 2018 року, отримані в ході досудового розслідування від заявника марки акцизного податку ТВ ЗФ 25 АКАБ 921996 17/1, ТВ БФ 26 ААТЇ 901379 16/4 та ТВ БФ 26 ААТІ 904174 16/4 державним підприємством «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» не виготовлялись і є підробленими.

Разом з тим, під час досудового розслідування працівниками Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України проведено контрольовану закупку пачки цигарок у торговельній точці, яка розташована за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул. Грушевського 25.

Відповідно до отриманого акту експертизи марка акцизного податку державним підприємством «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» не виготовлялась і є підробленою.

Також, згідно висновку експерта від 09.10.2018 року № 1/3-319, надані на дослідження марки акцизного податку для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва з реквізитами 20ААБХ 128438 10/17 25,392 грн., 20 АААЄ 388893 12/17 25,392 грн., 20АААЄ 388906 12/17 25,392 грн., якими марковано 3 пляшки з прозорою рідиною місткістю по 0,5 л. згідно етикеток горілка «Класична Пшенична», не відповідають аналогічним, що знаходяться в офіційному обігу на території" України,

У ході досудового розслідування працівниками СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області 01.11.2018 року проведено огляд місця події у м. Коростені, вул. Сосновського, 17-А, в ході якого оглянуто автомобіль марки «Мерседес Бенс Спринтер» сірого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням власника ОСОБА_5 , в якому містяться незаконно виготовлені тютюнові вироби та алкогольні напої.

Враховуючи акти експертиз марок акцизного податку, висновок експерта ЛН 3-319 від 09.10.2018 року, вилучені під час огляду речовини є предметом кримінального правопорушення та використовувались як інструмент вчинення кримінального правопорушення. Вилучені під час обшуку речовини є доказом вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Статтею 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема, підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Частинами 3-6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96 - 2 Кримінального кодексу України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Слідчий суддя з клопотання та доданих до нього матеріалів не вбачає підстав та мети накладення арешту на вказане у клопотанні майно, оскільки не встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має будь-які ознаки речових доказів, визначеним ст. 98 КПК України у даному кримінальному проваджені, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, слідчим не надано доказів, що у даному кримінальному провадженні власнику майна ОСОБА_5 оголошено підозру у вчиненні злочину та стороною обвинувачення слідчому судді не було доведено причетності цієї особи до злочинної діяльності, яка розслідується у даному кримінальному провадженні за . 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України.

Слід зазначити, що у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, під час проведення огляду події 01.11.2018 року було вилучено автомобіль марки «Мерседес Бенс Спринтер» сірого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 до Коростенського відділу поліції, що підтверджується копією протоколу огляду місця події.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 12.10.2018 року по справі № 279/311/18, скасовано арешт на майно накладений ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 26.09.2018 року в рамках кримінального провадження №0000150, яке було вилучено під час обшуку місця події 10.08.2018 року, яке було проведено у торгівельному кіоску, який розташований за адресою: м. Коростень, вул. Базарна площа, 1 та зобов`язано слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 негайно повернути вказане майно ОСОБА_7 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 12.10.2018 року по справі № 279/311/18, скасовано арешт на майно накладений ухвалою слідчого судді Лугинського районного суду Жито мирської області від 10.09.2018 року в рамках кримінального провадження №0000150, яке було вилучено під час обшуку місця події 10.08.2018 року, яке було проведено у магазині , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язано слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 негайно повернути вказане майно ОСОБА_7 .

При подачі клопотання слідчий не обґрунтував правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, можливість спеціальної конфіскації майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого про накладення арешту.
Керуючись ст. ст. 170, 172 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання слідчого про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню № 0000150, відмовити.

Ухвала слідчий судді Богунського районного суду м. Житомира може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 12.11.2018 року.

Слідчий суддя Богунського районного
суду м. Житомира ОСОБА_1 .