Справа № 404/1790/19
Номер провадження 1-кс/404/1111/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:
- визнати дії посадових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання його заяві про вчинення кримінального правопорушення, незаконними;

- зобов`язати службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровограда області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачене ч. 3 ст. 191 КК України, що полягає у розтраті та привласненні бюджетних коштів в сумі майже 152 826 грн., яке вчинене за попередньою змовою службових осіб управління освіти виконавчого комітету Світловодської міської ради (ЄРДПОУ 02143979, юридична адреса: Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Героїв України, 4) та ТОВ МП «Мрія» (ЄРДПОУ 24150945, юридична адреса: Кіровоградська область, Знам`янський район, с. Дмитрівка, вул. Леніна, 37-а ), при укладенні договору № 48 від 22.02.2019 року про закупівлю пастеризованого молока жирністю 2,5% в кількості 25471 л., за ціною 17 грн./л., при тому як реальна середньоринкова оптова ціна складає 11 грн./л.

На обґрунтування скарги зазначено, що 04.03.2019 року ОСОБА_3 звернувся з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, яке оформлене на бланку депутата Кіровоградської обласної ради до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, проте протягом 24 годин після отримання заяви уповноважена особа Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, яка вносить відомості до ЄРДР, відомості не внесла, в зв`язку з чим досудове розслідування не розпочато.
Відносно обставин вчиненого злочину вказано, що службові особи управління освіти виконавчого комітету Світловодської міської ради вступивши у злочинну змову з ТОВ МП «Мрія» уклавши договір № 48 від 22.02.2019 року про закупівлю пастеризованого молока жирністю 2,5% в кількості 25471 л., за ціною 17 грн./л., при тому як реальна середньоринкова оптова ціна складає 11 грн./л. Завищення цін встановлено з аналізу середньоринкових цін на аналогічні продукти. Вважає, що такими діями відбулась розтрата та привласнення бюджетних коштів.

Розгляд скарги було призначено до розгляду на 15.03.2019 рік, 19.03.2019 рік, проте, скаржник на розгляд не з"явився, про причини неявки слідчому судді не відомі (а.с. 9, 15).
22.03.2019 року скаржник з`явився, проте заявив слідчому судді відвід, у задоволенні якого суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда було відмовлено.
Наступний розгляд скарги призначено на 28.03.2019 рік та 12.04.2019 рік, скаржника було належним чином повідомлено про час та місце розгляду скарги, однак в судове засідання на розгляд скарги не з"явився повторно, про причини неявки слідчому судді не відомі (а.с. 32, 37).
Заяв про підтримання скарги та розгляд справи за його відсутності або відкладення судового засідання слідчому судді подано не було.
Слідчий та прокурор викликались, в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, скаржник належним чином повідомлялася про розгляд поданої ним скарги, однак не з`явився у судові засідання, про причини неявки не повідомив слідчого суддю, клопотання або заяви не надходили.
Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.
Слідчим суддею були вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала скаргу, про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).
ОСОБА_3 будучи повідомленим про час та місце розгляду скарги не з`являється в судове засідання, що свідчить про втрату ним інтересу до даної скарги.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Аналіз викладених вище обставин неявки в судове засідання скаржника, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої слідчому судді скарги.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно пункту 7 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 року у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.
Виходячи з вищенаведеного, оскільки, особа яка подала скаргу належним чином неодноразово була повідомлена про час та місце розгляду скарги, однак в судове засідання не з`явилась, доводи викладені у скарзі не підтримала, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для залишення скарги без розгляду.
У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися до суду для вирішення цього питання.
Зазначену практику визнав вірною ВССУ в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 року. Такий підхід відповідає вимогам ч. 3 ст.306 КПК України.
А тому, враховуючи викладене та керуючись ст.ст. ст. 303 - 307, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення - залишити без розгляду.
Роз`яснити скаржнику, його право на повторне звернення до суду з даною скаргою в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1