Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4354/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Своє клопотання обґрунтовувало тим, що відпала потреба в застосуванні арешту квартири враховуючи прийняття 19.04.2016 р. Апеляційним судом м. Києва рішення, згідно якого квартира була витребувана у власність ОСОБА_4
02.05.2019 р. до суду подано клопотання від адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про розгляд клопотання без його участі, в якому вищезазначене клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві та прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 в судове засідання не з`явилися. Слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про скасування арешту майна за відсутності осіб, що не з`явилися, які про день, час та місце розгляду вищезазначеного клопотання належним чином повідомлялися.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.12.2014 р., з уточненям Ухвали від 23.01.2015 р,. було накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження № 0001852 від 08.03.2013 р.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ листом від 05.04.2013 №223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» визначив, що слід звернути увагу суддів судів апеляційної інстанції, що у разі подання особами, визначеними у ст. 174 КПК, скарги на ухвалу слідчого судді суду першої інстанції про арешт майна у зв`язку з необґрунтованістю його накладення вони мають перевірити, чи подавалось цими особами клопотання про скасування цього заходу забезпечення слідчому судді місцевого суду та в разі негативної відповіді на зазначене питання може залишити ухвалу без змін. Іншими словами, з підстави необґрунтованості накладення арешту на майно особи, перелік яких визначено у ч. 1 ст. 174 КПК, вправі звернутися до слідчого судді суду першої інстанції із клопотанням про скасування ним своєї ухвали (абз. 2 ч. 2 ст. 174 КПК), а потім, у разі незгоди з прийнятим рішенням, вправі оскаржити ухвалу про арешт майна в апеляційному порядку згідно зі ст. 309 КПК.
Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 19.04.2016 р., що набрало законної сили, витребувано із володіння ОСОБА_5 у власність ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_2 .
Відповідно до наданих до суду доказів, суд приходить до висновку, що станом на час розгляду даного клопотання в суді, заявником, з посиланням на належні та допустимі докази, доведено, що в накладені арешту відпала потреба, а відтак, накладений Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.12.2014 р. арешт на кв. АДРЕСА_2 потребує скасування.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. ст. 170, 174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна задовольнити;

Скасувати арешт майна, накладений Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01.12.2018 року по справі № 758/14331/14-к на кв. АДРЕСА_2

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1