У Х В А Л А
Іменем України
27 грудня 2018 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0013534 від 23.12.2018, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0013534 від 23 грудня 2018 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 22 грудня 2018 року, приблизно о 20 годині 50 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння на фоні раніше вжитих алкогольних напоїв в приміщенні кімнати, що розташована в квартирі АДРЕСА_1 , вступив в словесний конфлікт зі своїм наглядно знайомим, не встановленою досудовим розслідуванням особою, на ім`я ОСОБА_5 , в результаті чого у нього виник злочинний умисел на заподіяння останньому тяжких тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел, в ході даного конфлікту, 22 грудня 2018 року, приблизно о 20 годині 50 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння на фоні раніше вжитих алкогольних напоїв в приміщенні кімнати, що розташована в квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, наніс, невстановленим предметом, що має колюче-ріжучі властивості, який він утримувала в своїй правій руці, не менше одного удару в ділянку живота праворуч, тобто в область де розташовані життєвоважливі органи людини, не встановленій досудовим розслідуванням особі, на ім`я ОСОБА_5 .

Своїми умисними діями, які виразились в умисному нанесенні не менше одного удару в ділянку живота праворуч, ОСОБА_4 спричинив, не встановленій досудовим розслідуванням особі на ім`я ОСОБА_5 , тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

Згідно довідки Київської міської клінічної лікарні №12 від 23.12.2018 потерпілому, невстановленій досудовим розслідуванням особі на ім`я ОСОБА_5 , заподіяно наступні тілесні ушкодження, а саме: проникаюче поранення черевної порожнини з ушкодженням печінки та внутрішньочеревною кровотечею з геморогічним шоком 3 ступеня.

22.12.2018 у зв`язку з невідкладним випадком проведено слідчу дію - огляд місця події приміщення підвалу будинку АДРЕСА_2 , в ході якої виявлено та вилучено:

- предмет схожий на ніж типу кортик, поміщено до спец пакету Національної поліції України № ЕХР0219687;

23 грудня 2018 року ОСОБА_4 , затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

23 грудня 2018 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

23.12.2018 в порядку статті 208 КПК України затримано підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України ОСОБА_4

23.12.2018 вищевказані виявлені та вилучені сліди та речі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження, про що винесено відповідну постанову.

Враховуючи викладене, з метою збереження речового доказу, прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив слідчого суддю розглядати клопотання без його участі та надав слідчому судді повідомлення складене слідчим ОСОБА_6 , з якого вбачається, що власник майна був належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, та встановлення заборони відчужувати таке майно.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт арешту на тимчасово вилучене майно речові докази, що 22.12.2018 виявлені та вилучені слідчим слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , а саме протоколом огляду місця події від 22.12.2018 приміщення підвалу будинку АДРЕСА_2 , а саме:

- предмет схожий на ніж типу кортик, поміщено до спец пакету Національної поліції України № ЕХР0219687.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1