Справа № 496/630/19
Провадження № 1-кс/496/417/19
У Х В А Л А

18 лютого 2019 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання слідчого СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сочі Краснодарського краю РФ, українця, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, за матеріалами кримінального провадження за № 0000114 від 15.02.2019 року за ознаками ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому вказує на те, що 15.02.2019 року близько 17.15 год., більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, під час вживання спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які перебували в приміщенні їдальні будинку АДРЕСА_1 , виник конфлікт. В ході конфлікту ОСОБА_5 , діючи умисно, з мотивів явної неповаги до охоронюваних законом цінностей - життя та здоров`я людини, переслідуючи умисел направлений на позбавлення життя ОСОБА_7 , взяв з розташованого в їдальні столу кухонний ніж та наніс вказаним ножем останньому один удар в область грудної клітини зліва, але не довів свій злочинний намір до кінця, так як вважав, що потерпілий ОСОБА_7 помер на місці вчинення кримінального правопорушення та, залишивши його у кімнаті, пішов спати в іншу. Згідно довідки Одеської обласної клінічної лікарні у потерпілого ОСОБА_7 маються тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини, гідроторакс, які згідно довідки лікаря судово-медичного експерта від 15.02.2019 року відносяться до категорії тяжких тілесних пошкоджень за критерієм небезпеки для життя. За даним фактом СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП в Одеській області зареєстроване кримінальне провадження № 0000114 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Посилаючись на обґрунтованість підозри у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а також на існування ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

15.02.2019 року о 21.45 год., ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затриманий та доставлений до СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУ НП в Одеській області.

16.02.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечували.

Вислухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження, вважаю, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п. 84 рішенні ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», п.4 ст. 5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви», № 48297/99, п.43, ЄКПЛ 2002-ІІ).

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри підтверджена матеріалами, доданими до клопотання.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не працює, не одружений, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків. Крім того, він раніше судимий, вчинив новий злочин в період іспитового строку, а тому наявні ризики того, що він може переховуватися від органу досудового розслідування і вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказані обставини підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним тяжкого кримінального правопорушення дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існують ризики, передбачені п.п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Згідно п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: у закінченому замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 183 КПК України, вважаю за доцільне не визначати підозрюваному розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Таким чином, вважаю, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, тому клопотання слід задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 176-178,182-184,193,194,196,197,205 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Одеському слідчому ізоляторі.

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з дня затримання, тобто з 15 лютого 2019 року по 15 квітня 2019 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1