печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 березня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання представника компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД» ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:
02.10.2018 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання представника компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/45428/18-к від 14.09.2018 року, а саме: нежилі приміщення прибудованого офісного блоку №1,2,3 з №1 по №1 по №11 (групи приміщень№4), №1,11,111 підвалу з №1 по №24 (групи приміщень №5), з №1 по №7 (групи приміщень №8), з №1 по №7 (групи приміщень №9) (в літ.Б) загаьною площею 2431,2 (кв.м.), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належать компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД».
В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що вищевказані нежитлові приміщення придбані заявником на законних підставах з повним дотриманням законодавства України, на підставі договору купівлі продажу від 14.08.2018 року.
В судове засідання заявник не з`явився. Адвокат ОСОБА_5 , що діє в інтересах «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД», подала до канцеляоії суду клопотання про розгляді провадження у її відсутність. Вимоги клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити з викладених у ньому підстав.
Прокурор також не з`явився в судове засідання. На адресу суду від прокурора ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд провадження без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує.
Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування, а Київською місцевою прокуратурою № 6 процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0004064 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.
В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/45428/18-к від 14.09.2018, накладено арешт на нежилі приміщення прибудованого офісного блоку №1,2,3 з №1 по №1 по №11 (групи приміщень№4), №1,11,111 підвалу з №1 по №24 (групи приміщень №5), з №1 по №7 (групи приміщень №8), з №1 по №7 (групи приміщень №9) (в літ.Б) загаьною площею 2431,2 (кв.м.), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належать компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД».
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Як вбачається з мотивувальної частини ухвали при арешті майна, слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування, були достатні підстави вважати, що майно, на яке просив накласти арешт прокурор, отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в провадженні можливе застосування спеціальної конфіскації.
Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, SeriesAN 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь яке втручання державного органу у право на мирне володіння повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, SeriesAN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, SeriesAN 98).
Під час судового розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що процесуальний статус компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД» у кримінальному провадженні № 0004064 не визначено.
Між тим, при застосуванні заходів кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Слідчий суддя, враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту інших правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесенні до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння належним майном, на підставі вище встановлених обставин, у зв`язку з чим вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити частково.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/45428/18-к від 14.09.2018 року, а саме: нежилі приміщення прибудованого офісного блоку №1,2,3 з №1 по №1 по №11 (групи приміщень№4), №1,11,111 підвалу з №1 по №24 (групи приміщень №5), з №1 по №7 (групи приміщень №8), з №1 по №7 (групи приміщень №9) (в літ.Б) загаьною площею 2431,2 (кв.м.), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належать компанії з відповідальністю обмеженою акціями «АГРОСТЕЙДЖ ХОЛДІНГ ЛТД».
В іншій частині клопотання - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1