печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000054 від 20 січня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:
26.03.2019 прокурор другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування та процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000054 від 20.01.2017 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України, ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України, ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України, ОСОБА_9 за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України та ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 212 КК України, а також за фактами вчинення інших кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 368 та ч. 1 ст. 205 КК України.

Обгрунтовуючи, прокурор зазначав, що внаслідок особливої складності провадження закінчити його розслідування в строк до закінчення дії попередньої ухвали неможливо, оскільки необхідно виконати великий обсяг слідчих та процесуальних дій. Крім цього, необхідний час для виконання вимог ст. 290 КПК України, складання реєстру матеріалів досудового розслідування та обвинувального акту; скласти та направити до суду обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження. При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід не зменшилися та продовжують існувати.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували. Просили відмовити у задоволенні клопотання з огляду на його необґрунтованість.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, 01.08.2018 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 212 КК України.

Постановою Генерального прокурора України від 14.09.2018 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 12 місяців, а саме до 15.07.2019.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.01.2019 застосовано до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому з 20 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням надання останньому невідкладної медичної допомоги, та покладено на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Термін дії домашнього арешту та обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.03.2019 року, включно.

На даний час під час досудового розслідування проводяться комп`ютерно-технічні, почеркознавчі, економічні експертизи, а також проводиться податкова перевірка, призначення якої ініційовано стороною обвинувачення.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_3 , ризики які зазначені у клопотанні та одночасно вивчивши дані які характеризують особу підозрюваного, сімейний стан, стан здоров`я, його позитивні характеристики, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому з 22:00 год. по 07:00 год. наступної доби залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням надання останньому невідкладної медичної допомоги.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частини п`ятої ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Термін дії домашнього арешту та обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 травня 2019 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1