Справа № 461/2032/19
Провадження № 1-кс/461/2453/19
У Х В А Л А

про надання дозволу на арешт майна

21.03.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт,-

в с т а н о в и в :

т.в.о. слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000330 від 20.03.2019, за ознаками ч. 2 ст. 286 КК України, погодженим прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про накладення арешту на: частини, які схожі на лакофарбове покриття біло-жовтого кольору, зразки рідини, яка схожа на кров, зразки волосся, зразки які схожі на кров, які були вилучені під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди.

Подане клопотання мотивує тим, що з метою недопущення знищення слідів злочину, які залишилися, а саме: частини, які схожі на лакофарбове покриття біло-жовтого кольору, зразки рідини, яка схожа на кров, зразки волосся, зразки які схожі на кров, що в подальшому не дасть можливість провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин події.
Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, наслідки неявки, однак, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до вимог ч.3 ст. 244 КПК України. Одночасно із поданим клопотанням, слідчий звернувся до суду про слухання справи без його участі та без власника транспортного засобу; клопотання підтримав просив задовольнити.
Враховуючи положення ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливим провести судовий розгляд без повідомлення власника вказаного майна.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 20.03.2019 року приблизно о 16.50 год. у м. Львові, по вул. Величковського, поблизу будинку № 7 водій автобуса раки «Богдан» реєстраційний номер НОМЕР_1 . ОСОБА_5 , здійснив наїзд на малолітнього пішохода ОСОБА_6 , яка від отриманих травм померла на місці пригоди, а транспортний засіб зазнав технічних пошкоджень.

Відомості про даний факт 20.03.2019 СУ Головного управління Національної поліції у Львівській області внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000330, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

20.03.2019 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди виявлено та вилучено: частини, які схожі на лакофарбове покриття біло-жовтого кольору, зразки рідини, яка схожа на кров, зразки волосся, зразки які схожі на кров. Вказані речі опечатані у паперові конверти.

Оскільки на вилучених під час огляду речах, можуть бути наявні біологічні сліди людини та самі предмети є речовим доказом і в подальшому будуть скеровані для проведення експертиз, необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладання арешту.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що на вилучених під час огляду речах, можуть бути наявні біологічні сліди людини та самі предмети є речовим доказом і в подальшому будуть скеровані для проведення експертиз, необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладання арешту, відтак, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-

у х в а л и в :

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на: частини, які схожі на лакофарбове покриття біло- жовтого кольору, зразки рідини, яка схожа на кров, зразки волосся, зразки які схожі на кров, які були вилучені під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого т.в.о. слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .