ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11-сс/818/518/19 Головуючий 1 інстанції ОСОБА_1
Справа № 644/2126/19 Доповідач ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24 березня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000779 від 22.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України, -

в с т а н о в и л а :

24.03.2019 слідчий Індустріального ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів.

В клопотанні зазначив, що ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України. Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, як окремо, так і усіма у сукупності, а саме: протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідків та потерпілого, протоколом впізнання речей, протоколами впізнання осіб.

Як на підставу застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий вказував на наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового слідства та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_7 вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнав, раніше судимий, ніде не працює, 21.03.2019 був виключений з місця мешкання, а саме з КЗ «Центр реінтеграції бездомних осіб», де мешкав тимчасово.

Вказане свідчить, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24 березня 2019 року клопотання слідчого задоволено.

Застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16:30 годин 20.05.2019.

Визначено розмір застави у сумі 38 420 гривень.

Не погодившись з вказаною ухвалою, захисник ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та покласти на підозрюваного обов`язки щодо явки до слідчого та суду за першою вимогою.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою.

Стороною обвинувачення не доведено належними доказами, що саме ОСОБА_7 схопив телефон та грошові кошти під час побиття потерпілого. Під час огляду місця події вилучені речові докази були не у затриманого, а в кабінеті слідчого, будь-яких речових доказів у ОСОБА_7 не вилучалось.

Показання потерпілого свідчать про те, що він був дуже п`яний та нічого не пам`ятав.

Свідок, яка проводила впізнання, надала суперечливі покази щодо ознак, за якими вона впізнала підозрюваного. Впізнання проводилось без участі захисника.

Ризики, на які посилався слідчий, недоведені.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення підозрюваного, який підтримав апеляційну скаргу свого захисника та просив її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

На думку колегії суддів, слідчий суддя зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, судом встановлено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України.

Під час розгляду клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що ризики, на які вказує слідчий, підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

З матеріалів справи вбачається, що Індустріальним ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000779 від 22.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України.

Так, судом першої інстанції встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненому повторно; може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому доводи апелянта про недоведеність існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, є безпідставними, оскільки суперечать матеріалам справи.

Крім цього, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_7 тяжкого кримінального правопорушення та тих обставин, що ОСОБА_7 раніше судимий, не працює, без постійного місця проживання, колегія суддів вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недоцільним.

Апеляційний суд не приймає доводи, на які посилається в апеляційній скарзі захисник, оскільки вони спростовані матеріалами кримінального провадження та не свідчать про прийняття слідчим суддею необґрунтованого рішення.

Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою та існує обґрунтована необхідність для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 та призначення запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту.

Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 424 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24 березня 2019 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді