У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003451 від 03.11.2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про накладення арешту на майно,-
В С Т А Н О В И В:

З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Ужгородським відділом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003451 від 03.11.2018 за ч. 1 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.11.2018 СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області розпочато кримінальне провадження №0003451 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за заявою гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , про те, що громадянин ОСОБА_5 , діючи умисно, шляхом обману, під приводом продажу квартири АДРЕСА_2 , заволодів грошовими коштами у розмірі 4 тисячі доларів США, які ОСОБА_4 передала наручно в якості завдатку.

В ході досудового розслідування встановлено, що на початку вересня місяця 2018 року чоловік потерпілої ОСОБА_4 . ОСОБА_6 , 1993 р.н., шляхом пошуку розміщених рекламних оголошень на сайті «Оlx», із продажу квартир, знайшов найбільш цікавий для нас варіант, а саме продаж квартири в АДРЕСА_3 , за ціною яка була висвітлена на сайті - 17 000 доларів США.

Подзвонивши 16.09.2018 року на номер № НОМЕР_1 , вони по спілкувались із особою чоловічої статі, яка назвала себе ОСОБА_7 , та домовившись про зустріч для того, щоб оглянути саму квартиру, на що він погодився і вони зустрілись у приміщенні квартири АДРЕСА_4 . Під час розмови із ОСОБА_8 , останній повідомив нам що готовий знизити вартість на квартиру до 16 000 доларів США, у зв`язку з тим що у нього хворіє дружина і йому терміново потрібні грошові кошти.

18.09.2018 вона разом із своїм чоловіком та ОСОБА_8 , при цьому з ними прийшов їх представник за дорученням ОСОБА_9 , де вони зустрілись поряд із нотаріальною конторою нотаріуса ОСОБА_10 , за адресою АДРЕСА_5 , якій вони передали на перевірку документи всі які були у ОСОБА_8 на дану квартиру, яку він намагався продати. В ході перевірки, нотаріусом ОСОБА_10 було виявлено, що ОСОБА_5 , документально не являється власником квартири, на яку від просив завдаток. Але при ньому був заповіт від 17.08.2017 року, який написаний ОСОБА_11 , на приміщення квартири АДРЕСА_2 , про передачу його онуку ОСОБА_5 .

На це все, ними було виставлено умову до ОСОБА_8 , щоб він до оформив всі необхідні документи за заповітом, та зареєстрував на себе квартиру, на що ОСОБА_8 погодився. В той же день були оформлені всі нотаріальні дії на відкриття спадщини, на дану квартиру та було укладено Попередній договір купівлі продажу у нотаріуса ОСОБА_10 , за яким чоловік ОСОБА_12 передав ОСОБА_8 грошові кошти в розмірі 3000 доларів США.

01.10.2018 року вони знов зустрілись разом із ОСОБА_7 у нотаріуса ОСОБА_10 , де уклали Додатковий договір із змінами до Попереднього договору купівлі продажу від 18.09.2018, за яким передали ОСОБА_8 ще 1000 доларів США, після чого загальних розмір завдатку став 4000 доларів США, а загальна сума вартості квартири знизалась до 14000 доларів США. Окрім цього, того ж дня ОСОБА_8 у нотаріуса уклав довіреність на право виготовлення документів на ОСОБА_9 , у зв`язку із його зайнятістю, яку він залишив у нотаріуса разом із всіма іншими оригіналами документів.

25.10.2018 року представнику ОСОБА_9 зателефонувала нотаріус ОСОБА_10 та повідомила що потрібно зустрітись по питанню квартири яку вони мали намір придбати. До нотаріуса на зустріч 26.10.2018, прийшов представник ОСОБА_9 яка їм повідомила, що на даній зустрічі також був присутнім громадянин ОСОБА_13 та ще двоє невідомих їй осіб. За результатами даної зустрічі ОСОБА_9 розповіла, що ОСОБА_14 прийшов до нотаріуса і повідомив, що 18.10.2018 у приватного нотаріуса ОСОБА_15 був укладений Попередній договір (завдаток в розмірі 10 000 доларів США) із ОСОБА_16 на придбання цієї ж квартири АДРЕСА_2 .

В ході досудового розслідування з даного факту були також допитані в якості свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_6 які підтвердили свідчення потерпілої ОСОБА_4 , а саме те, що існують два Попередні договори купівлі продажу, об`єктом яких є одна і та сама квартира АДРЕСА_2 , продавцем якої є гр. ОСОБА_5 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно № 144412651 від 07.11.2018 року встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), на даний час належить: на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_17 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_3 , виданий 09.07.2001, видавник: Ужгородський МВ УМВС України в Закарпатській області, на підставі договору дарування частини квартири, серія та номер: 3396, виданий 11.11.2013, видавник: приватний нотаріус ОСОБА_18 , Ужгородський міський нотаріальний округ, та на підставі договору про визначення часток у праві спільної сумісної власності, серія та номер: 3395, виданий 11.11.2013, видавник: приватний нотаріус ОСОБА_18 , Ужгородський міський нотаріальний округ, а також на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_11 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_5 , виданий 09.07.2001, видавник: Ужгородський МВ УМВС України в Закарпатській області, на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер: б/н, виданий 29.06.2000, видавник: виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

Станом на даний час встановлено, що ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 видане Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану від 18.09.2018, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 про що складено відповідний актовий запис №1051, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 видане Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану від 18.09.2018, помер ІНФОРМАЦІЯ_5 про що складено відповідний актовий запис №538.

Отже, на даний час власник квартири відсутній, однак права на цю квартиру має гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Клопотання мотивоване ти, що ОСОБА_5 неодноразово судимий за вчинення шахрайств, наявні підстави вважати, що під час укладення попереднього договору купівлі-продажу ОСОБА_5 завідомо не мав на меті виконувати взяті на себе зобов`язання, тобто в його діях наявні ознаки шахрайства. Про це зокрема свідчить і той факт, що ОСОБА_5 не повідомив ОСОБА_4 про факт укладення ним попереднього договору купівлі-продажу цієї квартири із гр. ОСОБА_19 та грошові кошти, отримані ним в якості завдатку, не повернув. Отже, квартира за адресою: АДРЕСА_3 , є засобом вчинення кримінального правопорушення, оскільки саме під приводом продажу цієї квартири ОСОБА_5 отримав від потерпілої грошові кошти.

Враховуючи вищевикладене, до встановлення всіх обставин у даному кримінальному провадженні щодо шахрайських дій ОСОБА_5 з продажу квартири декільком покупцям, власником якої він фактично не являється, у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане нерухоме майно.

Підставою для накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , є сукупність підстав вважати, що вона є доказом злочину.

Метою накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , є її збереження як речового доказу у тому стані, у якому вона перебуває наразі, а саме запобігання можливості її відчуження третім особам, оскільки оформивши спадкове майно на себе, ОСОБА_5 отримає можливість розпорядитись цією квартирою.Крім цього, не накладення арешту на цю квартиру надасть можливість ОСОБА_5 і надалі продовжувати свої протиправні дії з продажу квартири ще іншим особам, що призведе до збільшення кола потерпілих.

Враховуючи викладене, слідчий просить накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), що наразі не належить на праві власності жодній особі, однак права на яку має ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , мешканець АДРЕСА_6 . А також слідчий просить розгляд даного клопотання проводити без повідомлення власника вказаної квартири, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність розгляду даного клопотання без повідомлення володільця вказаної квартири, з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи, що стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно, а також з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), що наразі не належить на праві власності жодній особі, однак права на яку має ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , мешканець АДРЕСА_6 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1