УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2019 року

м.Київ
справа № 482/85/17
провадження № 51-5850впс18

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою прокурора Новоодеського відділу Вознесенської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_5 (далі прокурора) на вирок Новоодеського районного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2017 року з Миколаївського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою прокурора на вирок Новоодеського районного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2017 року з Миколаївського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що провести автоматизований розподіл зазначеного кримінального провадження, яке надійшло на новий апеляційний розгляд, неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів через заборону повторної участі у розгляді цієї справи трьох з п`яти суддів, які входять до складу постійно-діючої колегії суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду.
Учасникам судового провадження у порядку, передбаченому КПК, направлено повідомлення про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з матеріалів провадження, 15 квітня 2019 року до Миколаївського апеляційного суду відповідно допостанови Верховного суду від 21 березня 2019 року після скасування вироку Апеляційного суду Миколаївської області від 26 березня 2018 року на новий розгляд надійшло кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою прокурора на вирок Новоодеського районного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2017 року.
З протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Миколаївського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року і доданого до нього звіту вбачається, що визначити колегію суддів для розгляду вказаного провадження неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
У кримінальній палаті Миколаївського апеляційного суду здійснюють правосуддя п`ять суддів, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Як вбачається з витягу з Засад автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 2 жовтня 2018 року (протокол «2) в суді відповідно до рішення зборів суддів запроваджено спеціалізацію і вказані судді входять до складу постійно-діючої колегії суддів судової палати у кримінальних справах.

Троє суддів ОСОБА_11 , ОСОБА_9 і ОСОБА_8 ухвалили вирок від 26 березня 2018 рокущодо ОСОБА_4 , який скасовано, а томувиходячи з вимог ч. 3 ст. 76 КПК не мають права брати участі у новому провадженні.
Вказане унеможливлює виконання вимог частини 4 статті 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
За таких обставин, оскільки для судового розгляду вказаного кримінального провадження в Миколаївському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Миколаївського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою прокурора на вирок Новоодеського районного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2017 року на розгляд Херсонського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою прокурора Новоодеського відділу Вознесенської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_5 на вирок Новоодеського районного суду Миколаївської області від 12 жовтня 2017 року направити на розгляд з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3