Провадження № 1-кп/761/1255/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва в залі суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009033 від 22.08.2018 року, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Старий Вовчинець, Глибочицького району, Чернівецької області, громадянина України, з вищою освітою, працюючого секретарем судового засідання у Чернівецькому окружному адміністративному суді, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190; ч. 3 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

03 жовтня 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0009033 від 22 серпня 2018 року щодо ОСОБА_5 , якому висунуто обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190; ч. 3 ст. 190 КК України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, оскільки він складений з дотриманням вимог Кримінального процесуального кодексу України, дане кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Києва.

Захисник просив повернути обвинувальний акт прокурору у зв`язку з невідповідністю його вимогам КПК України. Зокрема, зазначив, що на аркуші 5 обвинувального акта зазначено іншу особу, а саме: « ОСОБА_6 », стосовно якого обвинувальний акт не направлено до суду. Також, вказав на необхідність направлення даного обвинувального акту для визначення підсудності.

Обвинувачений підтримав думку захисника та просив повернути обвинувальний акт прокурору, з наведених захисником підстав.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 71) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.
Як убачається з обвинувального акта щодо ОСОБА_5 , він не відповідає наведеним вище вимогам КПК України.

Зокрема, п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України передбачає, що обвинувальний акт повинен містити: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Так, як вбачається з викладу фактичних обставин кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими за ч. 2 ст. 190; ч. 3 ст. 190 КК України, в обвинувальному акті органом досудового розслідування всупереч вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України не вказано місце (місця) вчинення інкримінованих ОСОБА_5 діянь або ж не зазначено про те, що місце (місця) вчинення вказаних діянь не можливо встановити в ході досудового розслідування, тоді як дана обставина має суттєве значення для визначення територіальної підсудності даного кримінального провадження.
Також, в самому тексті обвинувального акта, крім прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_5 , стосовно якого надійшов обвинувальний акт, зазначено прізвище, ім`я та по батькові ОСОБА_6 , стосовно якого до суду не надходив обвинувальний акт.
Зокрема, в обвинувальному акті на аркуші 5 при викладі фактичних обставин кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими, а також на аркуші 13 при викладі формулювання обвинувачення вказано дослівно «Таким чином, ОСОБА_6 заволодів чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 190 КК України».
Натомість на першій сторінці цього процесуального документа зазначено, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009033 від 22.08.2018 року.
Таким чином, на переконання суду, наведені вище недоліки обвинувального акта свідчать про невиконання органом досудового розслідування вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України щодо викладу фактичних обставин кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення, що тягне за собою порушення права на захист обвинуваченого ОСОБА_5 .

Окрім того, варто звернути увагу також на неналежне оформлення обвинувального акта, який надрукований різним шрифтом, тобто з порушенням загальних правил оформлення документів.

Верховний Суд України у своїй постанові № 5-328 кс 16 від 24.11.2016 року виклав правову позицію стосовно питання про повернення обвинувального акту.

У цій постанові зазначено, що суду належить встановити, чи має таке недотримання вимог кримінального процесуального закону наслідок у вигляді істотного впливу на права учасників кримінального провадження щодо забезпечення права на справедливий суд.

Мотивуючи вказаний висновок Верховний Суд України врахував, що в міжнародних джерелах права, зокрема, в Конвенції, йдеться про те, що однією із гарантій права на справедливий суд, відповідно до пункту «а» частини третьої статті 6, є негайна і детальна поінформованість зрозумілою для обвинуваченого мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Оскільки, обвинувальний акт складено з порушенням вимог ст. 291 КПК України, також неохайно, то такі недоліки позбавляють обвинуваченого ОСОБА_5 права бути детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Таке недотримання прокурором вимог кримінального процесуального закону при складанні та направленні до суду обвинувального акта, істотно порушує права учасників кримінального провадження, в тому числі й обвинуваченого ОСОБА_5 щодо забезпечення права на справедливий суд та свідчить про наявність недоліків, які перешкоджають призначенню судового розгляду.

Окрім того, необхідно зауважити, що за правилами ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, а тому, перевірка обвинувального акта на відповідність його вимогам ст. 291 КПК України, в тому числі стосовно структури та процесуальної форми, повинна здійснюватися судом саме на підготовчому провадженні.

При цьому, суд враховує і те, що ст. 338 КПК України передбачена можливість зміни обвинувачення в суді, однак це право виникає у прокурора, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, а не з метою виправлення недоліків обвинувального акта, які є очевидними.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 314 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Повернути обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190; ч. 3 ст. 190 КК України, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з моменту її проголошення.

Суддя