печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2296/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.02.2019 слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування №0003536 від 18.11.2016,

ВСТАНОВИВ:
У провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування №0003536 від 18.11.2016.

В обґрунтування відводу, адвокат ОСОБА_7 вказує на наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості, оскільки, на думку останнього, на слідчого суддю ОСОБА_6 здійснюється тиск зі сторони обвинувачення, щодо розгляду вказаного клопотання. Окрім цього, вважає, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.01.2019 про залучення безоплатної правової допомоги є незаконною, так як адвокати ОСОБА_4 неодноразово звертались з клопотаннями до слідчого судді про перерву у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити в задоволені даного відводу, так як він є необґрунтованим та безпідставним.

Інші учасники розгляду до судового засідання не з`явилися, про розгляд провадження повідомлені належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Адвокат ОСОБА_7 вказує на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 , оскільки, на думку останнього, на слідчого суддю здійснюється тиск зі сторони обвинувачення, щодо розгляду вказаного клопотання. Окрім цього, вважає, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.01.2019 про залучення безоплатної правової допомоги є незаконною, так як адвокати ОСОБА_4 неодноразово звертались з клопотаннями до слідчого судді про перерву у судовому засіданні.

Проте вказане посилання на думку слідчого судді являється безпідставним та таким, що не ґрунтується на фактичних обставинах справи, з огляду наявні матеріали провадження, в яких остаточне судове рішення за результатами розгляду відсутнє.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_6 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін та не встановлено тиску зі сторони обвинувачення при розгляді заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування №0003536 від 18.11.2016.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1