Справа № 468/203/19-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

іменем України

14.02.2019 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , керівника органу досудового розслідування ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду у місті Баштанка клопотання про надання дозволу на проведення огляду у кримінальному провадженні №0000083, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням Баштанського ВП ГУ НП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000083, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, за фактом необережного поводження зі зброєю 13.02.2019 року по АДРЕСА_1 , в результаті якого особи отримали тілесні ушкодження.

14.02.2019 року до суду надійшло клопотання про надання дозволу на проведення огляду домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , що фактично був проведений слідчим 14.02.2019 року у невідкладеному випадку з метою фіксації відомостей про обставини вчиненого злочину.

В судовому засіданні керівник органу досудового розслідування клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Вислухавши керівника органу досудового розслідування, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Аналіз процитованих положень закону вказує на те, що з загального правила щодо недоторканості житла є два законних виключення: проникнення в житло за згодою його володільця, проникнення в житло на підставі відповідної ухвали слідчого судді, яка, як правило має бути надана до такого проникнення. В свою чергу таке правило про попереднє отримання ухвали слідчого судді має також два виключення, які є вичерпними, а саме невідкладні випадки, пов`язані із врятуванням життя людей та майна чи невідкладні випадки, пов`язані з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

При цьому, із клопотання та долучених матеріалів вбачається, що слідчим ОСОБА_4 було здійснено проникнення до домоволодіння по АДРЕСА_1 та проведення в ньому огляду без ухвали слідчого судді про дозвіл на огляд, але на підставі добровільної згоди володільця домоволодіння ОСОБА_5 , який написав відповідну заяву про надання дозволу на огляд його домоволодіння, більш того, брав участь разом з понятими в проведенні відповідного огляду та вилучення відповідних речових доказів та підписав протокол огляду без зауважень.

Комплекс наведених фактів вказує на те, що на момент проникнення до домоволодіння особи слідчим було отримано добровільну згоду особи, яка ним користується та не викликає сумнівів в добровільності такої згоди.

Відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Так у постанові Верховного Суду від 01.11.2018 року №536/1048/16-к Верховний Суд прийшов до висновку, що законодавцем окрім можливості проникнення до житла чи іншого володіння особи на підставі судового рішення, передбачено іншу процесуальну гарантію захисту прав особи, а саме можливість проникнути до житла чи іншого володіння особи за добровільною згодою особи, яка ним володіє. Огляд житла чи іншого володіння особи може бути проведено за добровільною згодою особи, яка ним володіє, за умови, що були наявні процесуальні гарантії, які захищали здатність особи висловлювати свою справжню думку при наданні такої згоди.

За такого, проведення огляду володіння на підставі письмового власноручного дозволу на це особи, яка в ньому проживає, з її особистою участю в такому огляді та участю понятих і фіксації результатів огляду відповідним протоколом, підписаним, в тому числі, і володільцем житла без зауважень вказує на те, що відсутня необхідність звернення слідчого до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на огляд.

Як наслідок цього, відповідно до принципу диспозитивності відсутні підстави слідчому судді надавати дозвіл на такий огляд.

З цих підстав в задоволенні клопотання належить відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ч.1 ст.233, ст. 309 КПК України слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про надання дозволу на проведення огляду домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , що фактично був проведений слідчим 14.02.2019 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя