У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 ,погоджене з прокурором, про накладення арешту,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що 30.09.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесенні відомості, що можуть свідчити про незаконне зберігання з метою збуту та транспортування тютюнових виробів з цією ж метою, та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000045.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення визначена за ч. 1 ст. 204 КК України.

Згідно матеріалів, невстановлені особи 23.09.2018 року на ринку «Краснодонців» (м. Ужгород) збули громадянину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , алкогольні напої торгової марки «Пшенична» в загальній кількості 100 пляшок по 0,5л. кожна (за ціною 25 грн. 1 пляшка), які 30.09.2018 року транспортувались останнім транспортним засобом марки Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 , населеним пунктом с. Часлівці, Ужгородського району, що може свідчити про незаконне зберігання з метою збуту, транспортування з цією ж метою та збут незаконно виготовлених алкогольних напоїв.

Так, 30.09.2018 на підставі наданої добровільної згоди на огляд транспортного засобу марки Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведено огляд місця події, під час якого встановлено, що транспортний засіб Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 належить водію ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 , та в ньому знаходяться 5 ящиків по 20 пляшок алкогольних напоїв торгової марки «Пшенична мрія» з марками акцизного податку України, в загальній кількості 100 пляшок кожна по 0,5л..

Проведеним оглядом місця події виявлено та вилучено: 5 ящиків по 20 пляшок алкогольних напоїв торгової марки «Пшенична мрія» з марками акцизного податку України, в загальній кількості 100 пляшок (кожна по 0,5л.) а також транспортний засіб Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 .

В ході відібрання пояснень гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було встановлено, що 23.09.2018 року під час візиту на ринок «Краснодонців» у м. Ужгороді, громадянином ОСОБА_4 було здійснено похід до магазину, де здійснюється роздрібна та оптова торгівля горілчаними виробами. Під час візиту у даний магазин він спитав у продавця чи є в наявності горілчані вироби марки «Пшенична», на що було повідомлено, що дійсно у наявності є горілка марки «Пшенична» по ціні 25 грн.00 копійок за пляшку. Дізнавшись про приємливо низьку ціну гр. ОСОБА_4 було придбано 100 пляшок (5 ящиків) такої продукції та продавцю було передано кошти в сумі 2500 грн.

Так, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №748 від 05.09.2018 року встановлено мінімальну роздрібну ціну на пляшку ємністю 0,5 літрів горілчаних виробів, яка становить 89 грн 40 коп.

Враховуючи вищевикладене, ціна пляшок горілчаних виробів торгової марки «Пшенична мрія» об`ємом 0,5 л., виявленої у транспортному засобі Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , не відповідає вимогам Постанови Кабміну №748 від 05.09.2018 року.

В ході досудового розслідування кримінального провадження було призначено трасологічну експертизу та експертизу матеріалів, речовин та виробів, які відповідно до Ухвал Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було доручено провести Закарпатському науково дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Відповідно до висновку експерта №2/491 від 29.10.2018 року трасологічної експертизи «горілчані вироби марки «Пшенична Мрія» за сукупністю ознак закорковування не відповідають заводським, мають ознаки використання не заводського обладнання, тобто саморобних пристроїв». Відповідно до висновку експерта №7/88 від 20.11.2018 року експертизи матеріалів, речовин та виробів «представлені для дослідження зразки рідин являються спиртовмісними рідинами, фальсифікованими під горілку та не відповідають вимогам ДСТУ».

27.03.2019 року громадянину України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Малі Геєвці, Ужгородського району, Закарпатської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку ст.ст. 22, 40, 42, 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1, ст. 204 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що з метою забезпечення збереження речових доказів по справі та забезпечення можливої спеціальної конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на транспортний засіб марки Volkswagen T5 (Transporter) з ДНЗ НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 та який був вилучений у останнього.

Дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

З дослідженого слідчим суддею клопотання та доданих до нього документів встановлено, що всупереч частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна не зазначено: 1) підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, частина 2 статті 170 КПК України визначає чіткий перелік такої мети, при цьому потрібно чітко зазначити підставу та відповідно обґрунтувати необхідність арешту; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Так, з досліджених матеріалів клопотання встановлено, що слідчий не надає доказів, що стосуються права власності на майно, на яке просить накласти арешт, а також відсутнє відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Також згідно з доданих до клопотання матеріалів слідує, що транспортний засіб марки Volkswagen T5 (Transporter) з д.н.з. НОМЕР_1 , не вилучався під час огляду місця події, що суперечить твердженням слідчого зазначеним останній у поданому клопотанні.

Дані обставини в своїй сукупності позбавляють суд можливості вирішити заявлене слідчим клопотання про арешт по суті.

Зі змісту ч.3 ст.172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання слідчому з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, про накладення арешту - повернути слідчому, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1