У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2018 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю слідчого ОСОБА_2 , секретаря судового засідання ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000740, -

Встановив:

29 листопада 2018 року слідчий Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_2 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно вилучене під час обшуку квартири АДРЕСА_1 та з автомобіля марки Ваз 2105 державний номерний знак НОМЕР_1 , яке залишити на зберігання в камері зберігання речових доказів Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області. Арешт прохає накласти з метою запобігання його пошкодження, перетворення та відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000740 за ч. 3 ст. 185 КК України.

Слідчий ОСОБА_2 , в судовому засіданні підтримав клопотання та прохав його задовольнити.

Інші учасники судового розгляду, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ст. 172 КПК України неприбуття осіб до судового засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому з метою розгляду клопотання у передбачені законом строки, суд вважає за необхідне провести розгляд без участі осіб, які в судове засідання не з`явились.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, розглянувши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 24.11.2018 року близько 4 години ранку невідомі особи проникли до середини приміщення відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою м. Кобеляки вул. Шевченка, 40, звідки вчинили крадіжку грошових коштів та товарів. Відомості про дану подію внесені до ЄРДР під № 0000740 за ч.3 ст. 185 КК України (а.с.3)

24.11.2018 року з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчим було проведено обшук квартири АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_4 . Під час огляду вилучено речі: грошові кошти у розмірі 2070 грн; пакет Нової Пошти (накладна № 6381) з товарним чеком № КМ-00018550 та захисним склом до телефону; пакет Нової Пошти (накладна № 5961) з кросівками; пакет Нової Пошти (накладна № 5520); пакет Нової Пошти (накладна № 3701) з чотирма коробками «Slimon»; розірвану накладну № 9158; коробку Нової Пошти № 3045; висновок санітарно-епідеміологічної експертизи; коробку (накладна № 6056); коробку (накладна № 2511); три упаковки «Мукосат-Белмед»; упаковку «коллагеновая оболочка»; упаковку «соль нитратная»; коробку з залізною рамкою та запчастиною круглої форми № 17.41-7 789 256; кофту коричневу; светр сіро-чорний. Крім цього проведено обшук автомобіля ВАЗ 21053, червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , в якому виявлено та вилучено: стартовий пакет № ; пластикову рамку; мобільний телефон «SAMSUNG GT-19192» ІМЕІ: НОМЕР_2 ; пильник № 2304116-К01; пильник № 2304110-К01; автомобільний стробоскоп.

Постановою ст. слідчого слідчого відділення Кобеляцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_2 вилучені під час обшуку речі визнані речовими доказами ( а.с.10).

Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач, яке повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Статтею 171 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

Таким чином, наявність постанови про визнання речей речовими доказами не є безумовною підставою для накладення на них арешту. Слідчий має довести мету, з якою такий арешт може бути накладено.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції", заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, п. п. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", п. п. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Судом встановлено, що вилучені під час обшуку стартовий пакет № , мобільний телефон «Sumsung Gt 19192», кофта коричнева та светр сіро-чорний належать ОСОБА_4 , а інше майно це речі, які були викрадені з приміщення «Нової Пошти».

Дослідивши матеріали клопотання вважаю за можливе задовольнити клопотання слідчого в частині накладення арешту на вилучені стартовий пакет та мобільний телефон, які належать особі, у якої таке майно вилучене, оскільки повернення даного майна може перешкодити кримінальному провадженню.

Разом з тим, суду не надано відомостей про власників майна, викраденого з приміщення «Нової Пошти». Слідчий не довів суду яким саме чином повернення майна його власникам чи користувачам може перешкодити кримінальному провадженню, а тому в задоволенні клопотання в цій частині слід відмовити.

Керуючись статтями 171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання слідчого Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області задовольнити частково.

Накласти арешт на стартовий пакет № та мобільний телефон «SAMSUNG GT-19192» ІМЕІ: НОМЕР_2 та доручити їх зберігання Кобеляцькому ВП ГУНП в Полтавській області.

В задоволенні клопотання про накладення арешту на: грошові кошти у розмірі 2070 (дві тисячі сімдесят) гривень; пакет Нової Пошти (накладна № 6381) з товарним чеком № КМ-00018550 та захисним склом до телефону; пакет Нової Пошти (накладна № 5961) з кросівками; пакет Нової Пошти (накладна № 5520); пакет Нової Пошти (накладна № 3701) з чотирма коробками «Slimon»; розірвану накладну № 9158; коробку Нової Пошти № 3045; висновок санітарно-епідеміологічної експертизи; коробку (накладна № 6056); коробку (накладна № 2511); три упаковки «Мукосат-Белмед»; упаковку «коллагеновая оболочка»; упаковку «соль нитратная»; коробку з залізною рамкою та запчастиною круглої форми № 17.41-7 789 256; кофту коричневу; светр сіро-чорний, пластикову рамку; пильник № 2304116-К01; пильник № 2304110-К01; автомобільний стробоскоп - відмовити.

Копію даної ухвали слід направити слідчому Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_2 , прокурору Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 , представнику ТОВ «Нова Пошта» та ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим Кобеляцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її оголошення, може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Слідчий суддя