Справа № 455/1592/18
Провадження № 1-кс/455/533/2018
У Х В А Л А
11 грудня 2018 року м. Старий Самбір

Слідчий суддя Старосамбірського районного суду Львівської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000618 від 22.11.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в межах кримінального провадження №0000618, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2018 року.

Мотивуючи клопотання, прокурор посилається на те, що 22.11.2018 року в Старосамбірське ВП Самбірського відділу поліції ГУ НП у Львівській області поступив рапорт начальника СКП Старосамбірського ВП Самбірського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про те, що ним, в ході моніторингу соціальної мережі «Фейсбук», було встановлено факт незаконної рубки лісу в с. Тур`є Старосамбірського району Львівської області.

22.11.2018 року під час проведення огляду місця події в лісовому масиві, поблизу с. Тур`є Старосамбірського району Львівської області, слідчим СВ Старосамбірського ВП Самбірського ВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 вилучено 6 колод деревини породи «Ялиця».

Для забезпечення зберігання 6 колод деревини породи «Ялиця» необхідно накладення на них арешту.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вищенаведене, з метою недопущення відчуження чи знищення 6-ти колод деревини породи «Ялиця», з метою встановлення всіх обставин події, просить постановити ухвалу про накладення арешту на 6-ть колод деревини породи «Ялиця», які були вилучені під час проведення огляду місця події в лісовому масиві, поблизу с. Тур`є Старосамбірського району Львівської області, слідчим СВ Старосамбірського ВП Самбірського ВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , шляхом заборони права їх знищення та відчуження.

Правова кваліфікація ч.1 ст.246 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовільнити.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, ознайомившись із документами, долученими до клопотання, дослідивши їх, встановила, що слідчим відділом Старосамбірського відділення поліції Самбірського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 22.11.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000618, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, ознайомившись із документами, долученими до клопотання, дослідивши їх, встановила, що слідчим відділом Старосамбірського відділення поліції Самбірського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 22.11.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000618, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

При вирішенні питання про арешт майна слід враховувати також і прецедентну правову позицію ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання, перевіривши надані матеріали до клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, заслухавши прокурара, який підтримав клопотання та просив його задовільнити, та, дослідивши докази по матеріалах клопотання, приходжу до висновку, що клопотання не відповідає вимогам КПК України, так як у ньому не зазначено конкретного місця виявлення колод деревини, не зазначено діаметр колод дерева, їхню довжину та об`єм, не зазначено кому належить лісовий масив, в якому виявили лісопродукцію, де на даний час вона знаходиться. Арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, проте до клопотання не долучено постанову про визнання речовим доказом 6-ти колод деревини, породи «Ялиця». Також у клопотанні, в порушення п.1 ч.2 ст.171 КПК України, не зазначено мету у відповідності до якої необхідно накласти арешт на майно.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до переконання, що дане клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків на строк, який не може перевищувати сімдесят дві години.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному проваджені №0000618 від 22.11.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків клопотання, встановивши строк для усунення недоліків - сімдесят дві години з моменту отримання ухвали слідчого судді.

Тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1