Справа № 190/658/19
Провадження №1-в/190/130/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року м. П`ятихатки
Дніпропетровської області

П`ятихатський районний суд
Дніпропетровської області
в складі головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
представника ПВК № 122 ОСОБА_4
осудженого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки подання ДУ П`ятихатської виправної колонії № 122 в Дніпропетровській області про застосування стягнення у виді переведення засудженого ОСОБА_5 до приміщення камерного типу,-

встановив:

ДУ П`ятихатська ВК № 122 в Дніпропетровській області звернулася до П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області з поданням про застосування стягнення у виді переведення засудженого ОСОБА_5 до приміщення камерного типу.
Прокурор та представник ПВК № 122 подання підтримали, засуджений з поданням погодився, від дачі свідчень відмовився.
Згідно ч. 1 ст. 132 КВК України за порушення встановленого порядку відбування покарання до засуджених можуть застосовуватися заходи стягнення, зокрема, переведення засуджених, які тримаються у виправних колоніях, крім засуджених, які тримаються у виправних колоніях мінімального рівня безпеки з полегшеними умовами тримання, до приміщення камерного типу (одиночної камери) на строк до трьох місяців.
Згідно п.1, п.3 ч. 3 ст. 107 КВК України, п.2 розділу ІІ Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 2186/5 від 29 грудня 2014 року, засуджені зобов`язані дотримуватися норм, які визначають порядок і умови відбування покарання, розпорядок дня колонії, правомірних взаємовідносин з іншими засудженими, персоналом колонії та іншими особами, виконувати встановлені законодавством вимоги персоналу колонії, носити одяг встановленого законодавством зразка та нагрудні знаки, затверджені зразками поіменної картки та нагрудного розпізнавального знака для засуджених.
Аналіз даної норми законодавства свідчить, що переведення до приміщення камерного типу є найсуворішим видом заходів стягнення, що можуть бути застосовані до засуджених. Даний захід стягнення застосовується у виключних випадках, коли засуджений відкрито відмовляється виконувати вимогу режиму відбування покарання, своїми діями негативно випливає на процес виправлення інших засуджених, протидіє адміністрації установи в закріпленні режиму відбування покарання, на профілактичні бесіди та інші заходи дисциплінарного впливу не реагує, належних висновків для себе не робить. Крім того, сам факт порушення вимог режиму утримання має бути доведений належними та допустимими доказами.
Згідно ч. 1 ст. 134 КВК України при призначенні заходів стягнення враховуються причини, обставини і мотиви вчинення порушення, поведінка засудженого до вчинення проступку, кількість і характер раніше накладених стягнень, а також пояснення засудженого щодо суті проступку. Стягнення, що накладаються, мають відповідати тяжкості і характеру проступку засудженого.
10.07.2017р. ОСОБА_5 засуджений вироком Лозівського міськрайонного суду Харківської області за ч.2 ст.15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України із застосуванням ч. 1 ст. 70 КК України до 3 років 3 місяців позбавлення волі, до вступу вироку в закону силу запобіжний захід залишено тримання під вартою, строк відбуття покарання відраховано з 12.06.2017р., зараховано в строк покарання строк тримання під вартою за період з 23.05.2017р. по 24.05.2017р. та з 12.06.2017 р. по 20.06.2017р. з розрахунку один день попереднього ув`язнення за два дні позбавлення волі, а з 21.06.2017р. по набрання вироком законної сили з розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі.

З 26.09.2017 року засуджений відбуває покарання в ДУ П`ятихатській ВК № 122 в Дніпропетровській області.

З характеристик слідує, що засуджений за час відбування покарання характеризується негативно, має 58 стягнень, які не зняті та не погашені, не дотримується норм, які визначають порядок відбування покарання та розпорядок дня установи. (а.с.10, 22, 32, 44)
Згідно з довідкою про заохочення та стягнення від 03.05.2019 року засуджений за період відбуття покарання не заохочувався, має 58 стягнень, які не зняті та не погашені, з яких 6 разів оголошено попередження, 20 разів оголошено догану, 22 рази оголошено сувору догану, 10 разів поміщався до ДІЗО, так 05.03.2019р., 29.03.2019р., 16.04.2019р. оголошено 13 та 14 діб ДІЗО за порушення форми одягу відмовився отримувати одяг встановленого зразка. (а.с.11-12)
Судом встановлено, 02.05.2019р. о 08.50 год. під час проведення ранкової поіменної перевірки засуджених, ОСОБА_5 , перебував з порушенням форми одягу, а саме в одязі не встановленого зразка та відмовився отримувати одяг встановленого зразка, що підтверджується рапортом начальника СПС ОСОБА_6 ( а.с.5), рапортом молодшого інспектора ОСОБА_7 , (а.с.6) та визнано самим осудженим, чим останній порушив п.2 розділ 2 Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарання та ч. 3 ст. 107 КВК України.

Відтак суд зазначає, що в судовому засіданні досліджені докази, які в сукупності підтверджують як факт вчинення засудженим зазначеного у поданні порушення 02.05.2019 року, так і систематичне порушення засудженим встановлених законодавством вимог, при чому оскільки застосування інших заходів стягнення не вплинуло на подальше припинення особою порушень, суд вважає за необхідне задовольнити подання ПВК №122 та застосувати до засудженого захід стягнення у вигляді переведення до приміщення камерного типу установи.
Керуючись ст.ст.132,134,135 КВК України, ст.ст.537,539 КПК України, суд

ухвалив:

Застосувати до засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , захід стягнення у виді переведення до приміщення камерного типу установи строком на 1 (один) місяць.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області на протязі семи днів з дня її проголошення.
Ухвала, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги - ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя