Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9433/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2018 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вищевказаним клопотанням, у якому просив накласти арешт на об`єкт нерухомості за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 9г (гараж площею 19,1 м. кв.).

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 від 06.06.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

На даний час досудовим розслідуванням встановлено, що 07.05.2015 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 засвідчено договори купівлі-продажу земельних ділянок на підставі підроблених державних актів права власності на земельні ділянки на ім`я ОСОБА_5 , які в подальшому були перепродані на ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які отримали право власності на 16 земельних ділянок загальною площею понад 7,3 тис. га, які розташовані на території Пісківської сільської ради, Ясинуватського району Донецької обл., зокрема на земельні ділянки з наступними кадастровими номерами: :05:000:0385, :05:000:0390, :05:000:0391, :05:000:0363, :05:000:0364, :05:000:0362, :08:000:1966, :08:000:1967, :05:000:0389, :05:000:0384, :05:000:0386, :05:000:0388, :05:000:0384, :05:000:0383, :05:000:0382, :01:000:0328

Разом з тим, відповідно до даних Державного земельного кадастру та наявних Державних актів на право постійного користування земельною ділянкою, вказані вище земельні ділянки обліковуються на праві постійного користування за установами/підприємствами Національної академії аграрних наук України; Донецьким інститутом агропромислового виробництва Української академії аграрних наук; Державним підприємством «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук»; Державним підприємством «Дослідне господарство «Донецька дослідна станція ІОБ Національної академії аграрних наук України».

В ході досудового розслідування на підставі ухвал слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва накладено арешт на вищевказані земельні ділянки.

23.06.2017 рішенням Дружківського міського суду Донецької області задоволено в повному обсязі позовну заяву Київської місцевої прокуратури №7, в інтересах Національної академії аграрних наук України до ОСОБА_7 про витребування земельних ділянок.

Крім того встановлено, що за такою ж схемою були незаконно відчужені земельні ділянки в Луганській області, які відповідно до даних ГУ Держагеокадастру у Луганській області надані в постійне користування ДП «Дослідне господарство «Агроспілка» Луганського інституту агропромислового виробництва УААН.

Також згідно відповіді ГУ Держгеокадастру у Луганській області наказів про надання дозволу на розробку землевпорядної документації та подальшого відведення вищевказаних земельних ділянок фізичним (юридичним) особам не приймалось, заяв від фізичних (юридичних) осіб до Управління не надходило.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі підроблених документів, а саме державних актів на право власності на земельні ділянки продав земельні ділянки які знаходяться на території Металіської сільської ради, Слов`яносербського району, Луганської області з кадастровими номерами :10:003:0032, :10:002:0077, :10:001:0192, :10:001:0190, :10:001:0189, :04:003:0394, :10:001:0188, :10:005:0115, :10:005:0114 ОСОБА_8 , а той в свою чергу перепродав 13.10.2015 вказані земельні ділянки на ОСОБА_9 .

Всі договори купівлі-продажу земельних ділянок були засвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , яка здійснює свою професійну діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

За наявною інформацією первинна реєстрація та подальший продаж вищевказаних земельних ділянок здійснювався по підробленим документам.

Також, стало відомо, що ОСОБА_5 на підставі підробленого свідоцтва про право власності на житло зареєстрував право власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 (гараж площею 19,1 м. кв.), який в подальшому на підставі договору дарування передав ОСОБА_11 , станом на сьогодні власником є ОСОБА_11 .

Постановою прокурора у кримінальному провадженні об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 (гараж площею 19,1 м. кв.), визнаний речовим доказом, оскільки він є предметом вчинення кримінального правопорушення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії невстановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищевказаних об`єктів нерухомості та права на їх розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження.

Під час досудового розслідування встановлено, що існують усі підстави вважати зазначене нерухоме майно як таке, що є доказом злочину та набуте злочинним шляхом.

З огляду наведеного, прокурор просить накласти арешт на вказані об`єкти нерухомості з метою недопущення порушення законних прав власника (потерпілого) та забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення.

Клопотання про арешт майна прокурор просить розглянути без повідомлення особи для забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання прокурор не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, просив його задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, яка встановлює, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання без участі прокурора та власника тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до висновку про задоволення клопотання виходячи з наступних підстав.

СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві розпочато досудове розслідування, відомості по якому внесені 06.06.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення збереження речових доказів може бути накладений навіть на майно, яке перебуває у власності добросовісного набувача.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання прокурора за змістом, формою та строком подання до суду відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, приходжу до висновку про те, що прокурором було доведено необхідність накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 (гараж площею 19,1 м. кв.), який належить ОСОБА_11 , а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170-174 та враховуючи ст. 168 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 (гараж площею 19,1 м. кв.), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 00, який належить ОСОБА_11 , шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності щодо зазначеного об`єкта нерухомості до постановлення у кримінальному провадженні №0000111 від 06.06.2016 року кінцевого рішення.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1