1Справа № 335/2268/18 1-кс/335/2090/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ВСТАНОВИВ:
21.03.2018 ТОВ «Алдавіс» звернулось до слідчого судді із клопотаннями про скасування арешту майна, оскільки арешт було накладено необґрунтовано. Щодо посадових осіб підприємства не здійснюється кримінальне провадження, підозри не пред`явлено. Вказане підприємство не співпрацює із фіктивними підприємствами, а здійснює реальну господарську діяльність. Арешт коштів на рахунках та арешт активів суми ліміту ПДВ перешкоджає нормальній діяльності підприємства, перешкоджає розрахункам із контрагентами, підриває ділову репутацію та створює інші негативні наслідки.
На підставі ст. 174 КПК України просив слідчого суддю скасувати арешти, накладені на грошові кошти підприємства, що знаходяться на вищевказаному банківському рахунку, та на активи суми ліміту ПДВ.
У судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотань заперечував, оскільки арешт на майно підприємства накладено законно та обґрунтовано.
Заслухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як зазначено вище, арешт на грошові кошти заявника та його активи суми ліміту ПДВ було накладено на підставі ухвал слідчого судді від 22.02.2018. В апеляційному порядку ухвали слідчого судді не оскаржувались.
Слідчий суддя зазначає, що арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
При вирішенні клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя враховує підстави для арешту майна, зокрема, що арешт майна застосовується з метою забезпечення збереження речових доказів, тощо.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В цей же час, відповідно до вимог частин першої та другої статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Під час розгляду клопотань про скасування арешту майна прокурором не було надано суду доказів, які б доводили, що грошові кошти та активи, на які накладено арешт, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Постанова про визнання грошових коштів на банківському рахунку ТОВ «Алдавіс» та активів сум ліміту ПДВ речовими доказами не додана.

При цьому слід зауважити, що не може бути метою збереження арешту майна підприємства, і конфіскація майна, як вид покарання або захід кримінально-правового характеру щодо юридичної особи у зв`язку з тим, що жодній службовій особі цього товариства у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру.

Також, слідчим не надано суду матеріалів кримінального провадження, які б виправдовували подальшу необхідність збереження вищезазначеного заходу забезпечення кримінального провадження. Тому, доводи заявника про наявність підстав для скасування арешту майна є обґрунтованими.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотань заявника та наявність підстав для їх задоволення шляхом скасування арешту, накладеного на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку підприємства, а також на активи суми ліміту ПДВ.

Керуючись ст.ст. 22, 98, 170, 172-174, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Алдавіс» задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 22 лютого 2018 р. (справа № 320/1110/18, 1-кс/320/550/18) в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000018 від 30.01.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, на грошові кошти товариства з обмеженою відповідальністю «Алдавіс» () у безготівковому вигляді, які знаходяться на рахунку № 4122, відкритому в Державній казначейській службі України.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 22 лютого 2018 р. (справа № 320/1110/18, 1-кс/335/559/18) в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000018 від 30.01.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, на активи товариства з обмеженою відповідальністю «Алдавіс» () суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України, на яку підприємство має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Вступна та резолютивна частини ухвали постановлені в нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 3 травня 2018 р.

Повний текст ухвали оголошений 8 травня 2018 р. о 14:35 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1