печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
ВСТАНОВИВ:
17.08.2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання погоджене прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронною діяльності Генеральної прокуратури України старшим радником юстиції ОСОБА_3 .

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003788, яке розпочате 24.05.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 147, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 24.05.2018 року у період часу з 17:40 по 18:00 годин перебуваючи в приміщенні ГО «Черкащани», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Хрещатик, 221, озброївшись пістолетом «ТТ» та гранатами РГД-5, Ф-1, умисно захопив та утримував як заручників депутата Черкаської обласної ради ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та його водія ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , висловлював погрози про знищення людей шляхом застосування вогнепальної зброї та гранат. У подальшому під час утримання вказаних осіб в якості заручників, ОСОБА_5 умисно, з метою вбивства заручника, застосувавши пістолет «ТТ», здійснив три постріли у ОСОБА_7 заподіявши йому смертельні вогнепальні поранення в область голови та тулубу. В цей час, ОСОБА_8 , непомітно для ОСОБА_5 , з метою припинення злочинних дій останнього, дістав з-під верхнього одягу пістолет травматичної дії ПМР та здійснив декілька пострілів у напрямку ОСОБА_5 заподіявши останньому проникаюче поранення задньої ділянки шиї, після чого ОСОБА_5 був затриманий працівниками поліції. Також слідчий зазначає, що існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих та інших учасників кримінального провадження.

Зокрема зазначає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні у строк дії ухвали Печерського районного суду м. Києва 18.07.2018 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 завершити неможливо, оскільки існують об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування, а саме: не проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, судових експертиз.

Слідчий у своєму клопотанні також зазначив, що підставою продовження строку тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 особливо тяжких злочинів, передбачених ч. 2 ст. 147, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України, а також встановленню, що існують та не зменшилися ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та матиме можливість перешкоджати швидкому, повному та неупередженому проведенню досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, з підстав зазначених в клопотанні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні в повному обсязі заперечувала проти задоволення клопотання, вказувала на те, що вважає дане клопотання незаконним, наголосивши на тому, що підозра необґрунтована, ризики не доведені.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні позицію свого захисника підтримав, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

24.05.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.05.2018 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 147, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України КК України.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси 26.05.2018 року слідчим суддею обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , строком 60 діб, до 22.07.2018 року включно.

18.07.2018 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк тримання ОСОБА_5 під вартою до 25.08.2018 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003788 до шести місяців, тобто до 25.11.2018 року.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчим у клопотанні та доданих документів з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 147, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України КК України.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, за викладених у клопотанні обставин.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення дія встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує усі обставини та вимоги, що викладені у ст.ст. 178, 184 КПК України та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді прийти до висновку про те, що ризики стовно неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, у разі застосування стосовно нього менш сурового запобіжного заходу на даний час не зменшилися та продовжують існувати.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, виходячи із конкретних обставини інкримінованих підозрюваному діянь, не знаходить підстав для визначення розміру застави при продовженні строків тримання під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України,ст.ст. 177, 178, 180, 182, 183, 184, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 діб до 15 жовтня 2018 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після спливу дії ухвали №757/34778/18-к від 18.07.2018 року, тобто з 26.08.2018 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1