ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/169/18 Справа № 202/6436/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
підозрюваного ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 жовтня 2018 року у кримінальному провадженні №0002555 про продовження строку тримання під вартою щодо
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, розлученого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, працюючого юристом ТОВ Перша Українська правова група, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115КК України,
В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 жовтня 2018 року ОСОБА_8 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Рішення суду обґрунтовано тим, що підозра ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, також слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, можливість впливати на свідків у кримінальному провадженні, приховування, знищення, спотворення доказів у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та враховуючи початкову стадію досудового розслідування, дійшов висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Захисник не погодився з даним рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 жовтня 2018 року скасувати та постановити нову ухвалу , якою відмовити у задоволенні клопотання в повному обсязі.
В обґрунтування своїх вимог посилається на відсутність обґрунтованої підозри та наявності ризиків у підозрюваного, передбачених ст. 177 КПК України.
Зазначає, що у своїй ухвалі слідчий суддя лише поверхньо дала оцінку доводам, що були викладені захисником, та не врахувала в повній мірі всю масу його наданих до суду заперечень. Ухвала суду, що була прийнята за наслідками розгляду клопотання слідчого, повністю переписує клопотання слідчого без врахування правової позиції і доводів захисника та не є відповідною вимогам, що викладені у ст. 370 КПК України.
Звертає увагу, що з того самого часу, як підозрюваному було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тобто з 08.10.2018 року по даний час ані слідчим, ані прокурором в даному кримінальному провадженні не було виконано жодної слідчої дії, крім додаткового допиту підозрюваного та свідка ОСОБА_9 , що свідчить про порушення принципу розумності строків тримання під вартою, що передбачений ст. 28 КПК України.
Крім цього вказує на те, що розгляд вищезазначеної справи слідчим суддею ОСОБА_1 здійснювався за участю слідчого, який подав до суду клопотання, що є порушенням вимог ст.. 193 КПК України, оскільки підтримання та надання суду пояснень з приводу вимог та аргументів, що були викладені у клопотанні про продовження строку тримання під вартою, мали бути здійснені прокурором, що приймав участь у засіданні ОСОБА_10 .
Заслухавши суддю-доповідача, думку підозрюваного та його захисника, які, кожен окремо, підтримали апеляційну скаргу та з підстав, викладених в скарзі, просили її задовольнити, ухвалу слідчого судді скасувати та відмовити в задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного, позицію прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог частин 3, 4, 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.
З вимог ст. 177 КПК України вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.
Колегія суддів вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані, а доводи сторони захисту, викладені в судовому засіданні та зазначені в апеляційній скарзі щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді, є безпідставними.
Згідно матеріалів провадження, 06 жовтня 2018 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
З наданих матеріалів вбачається, що обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується низкою доказів, наявних в кримінальному провадженні, зокрема, оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого вилучено паперова серветка з РБК, дві наволочки з РБК, рушник з РБК., змиви РБК з підлоги, куртка, портмоне, мобільний телефон «iPhone» А1778, волосина, 4-рі сліди пальців рук, 41 недопалок, ножі в кількості 9 шт., шорти з слідами РБК; оглядом трупа ОСОБА_11 від 06.10.2018 року; лікарським свідоцтвом про смерть виданим суд мед-експертом ОСОБА_12 , відповідно до якого смерть ОСОБА_11 настала внаслідок тампонади серця кров`ю, відкритої рани передньої стінки грудної клітини від колото-різаного поранення грудної клітини; оглядом особистих речей ОСОБА_11 ; показами свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , показами потерпілих ОСОБА_21 , ОСОБА_22 . Враховуючи викладене, доводи підозрюваного та його захисника ОСОБА_7 щодо необґрунтованості підозри ОСОБА_8 колегія суддів вважає неприйнятними, оскільки такі твердження спростовуються матеріалами провадження.
Перевіряючи висновки ухвали слідчого судді на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, апеляційний суд вважає, що встановлені оскаржуваною ухвалою ризики об`єктивно існують, не зменшилися та для його запобігання необхідно продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою. Зокрема, ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшився, а саме підозрюваний ОСОБА_8 може незаконно впливати на свідків та знищити речі, які можуть мати доказове значення для слідства, при цьому колегія суддів враховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, що у відповідності до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, вік та стан його здоров`я, зокрема, відсутність відомостей щодо наявності в нього захворювань, які виключали б тримання під вартою. Таким чином висновки слідчого судді щодо можливості запобігання даним ризикам виключно шляхом продовження саме такого запобіжного заходу, є обґрунтованими.
Крім того, оцінюючи вищевказані обставини, апеляційний суд також вважає наявним ризик переховування від органів досудового розслідування, суду, враховуючи значну суспільну небезпеку кримінального правопорушення та суспільний резонанс кримінального правопорушення, інкримінованого підозрюваному, час, що минув з моменту вчинення кримінального правопорушення та етап досудового розслідування, необхідність проведення ряду слідчих та процесуальних дій, ступінь тяжкості вчиненого та невідворотність покарання, що може загрожувати ОСОБА_8 у випадку визнання винним у вчиненні даного кримінального правопорушення, та приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Також ЄСПЛ в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Не можуть бути й підставою для задоволення апеляційної скарги і соціальні зв`язки підозрюваного, оскільки їх наявність та міцність, а також і дані, характеризуючі особу, на що є посилання в апеляції сторони захисту, не спростовує і не зменшує достатньою мірою ризики, що стали підставою для обрання та подальшого продовження запобіжного заходу ОСОБА_8 .
Крім того, з матеріалів провадження слідує, що завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою неможливо, так як необхідно виконати ряд слідчих дій, а саме додатково допитати в якості свідка ОСОБА_13 ; додатково допитати як свідка ОСОБА_14 ; додатково допитати в якості свідка ОСОБА_15 ; додатково допитати в якості свідка ОСОБА_16 ; додатково допитати в якості свідка ОСОБА_20 та за її участю провести слідчий експеримент; додатково допитати як підозрюваного ОСОБА_8 ; встановити наявність відеокамер в місці вчинення злочину та прилеглій території; зібрати матеріал, що характеризує особу загиблого ОСОБА_11 ; зібрати матеріал що характеризує особу підозрюваного ОСОБА_8 ; провести слідчий експеримент за участю підозрюваного ОСОБА_8 та експерта судово-медичної експертизи; отримати ухвалу суду про призначення судово-психіатричної експертизи підозрюваному ОСОБА_8 ; отримати ухвалу суду про призначення трасологічної експертизи по слідам пальців рук вилучених в ході огляду місця події, 06.10.2018 АДРЕСА_2 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-цитологічної експертизи по змивам загиблого ОСОБА_11 та підозрюваного ОСОБА_8 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-цитологічної експертизи по зрізам краю нігтьових пластин загиблого ОСОБА_11 та підозрюваного ОСОБА_8 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-імунологічної експертизи по речам вилучених в ході огляду місця події, 06.10.2018 АДРЕСА_2 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-імунологічної експертизи по шортам котрі належать підозрюваному ОСОБА_8 вилучених в ході огляду місця події, 06.10.2018 АДРЕСА_2 ; отримати ухвалу суду про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по волоссю вилученому в ході огляду місця події, 06.10.2018 АДРЕСА_2 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-цитологічної експертизи по 9 ножах вилучених в ході огляду місця події, 06.10.2018 АДРЕСА_2 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-імунологічної експертизи по речах що належать загиблому ОСОБА_11 ; отримати ухвалу суду про призначення судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_11 .
Разом з тим, колегія суддів цілком погоджується з апеляційними вимогами захисника ОСОБА_7 в частині порушення порядку розгляду клопотання про продовження застосування судом першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ч.4 ст. 199 КПК слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно статті 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Однак слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська всупереч зазначеним нормам кримінального процесуального законодавства здійснив розгляд клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за участі слідчого, який подав до суду дане клопотання, та слідчий підтримував це клопотання, надаючи суду свої пояснення, вимоги та аргументи, на що в даному випадку мав повноваження саме прокурор, який був присутній в судовому засіданні.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали слідчого судді з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, та постановленням нової ухвали, якою слід задовольнити клопотання слідчого та продовжити підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за викладених вище обставин.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 197, 199, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 жовтня 2018 року задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2017 року скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_23 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 - задовольнити.
Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, до 04 грудня 2018 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді :

_____________ _______________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4