встановив:
09.10.2018 о 09.55 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС другого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_2 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить поновити строки накладення арешту на майно, у зв`язку з тим, що СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області фактично отримало ухвалу слідчого судді Київського районного суду від 27.09.2018 08.10.2018; накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено в ході проведення обшуку 29.08.2018 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.08.2018 у квартирі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності ОСОБА_4 (і.п.н. НОМЕР_1 ), в ході якого було виявлено та вилучено вказані в клопотанні речі та документи.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Однак, в разі задоволення слідчим суддею клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя, в порушення вимог абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, позбавлений можливості визначити місце зберігання вказаного майна, оскільки прохальна частина клопотання сторони обвинувачення не містить даних щодо можливого місця зберігання вказаного майна.
Крім того, згідно ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором
Згідно вступної частини клопотання, дане клопотання про арешт майна подається до суду від імені старшого слідчого з ОВС 2-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_2 .
Однак підпису слідчого ОСОБА_2 вказане клопотання про арешт майна не містить, а міститься підпис слідчого ОСОБА_5 .
Крім того, згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 4, 170 173 КПК України,-
Ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1