Справа № 703/4057/18

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2018 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в заяві від 30 вересня 2018 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:
05 листопада 2018 року ОСОБА_3 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області зі скаргою, в якій просить: зобов`язати Смілянський ВП ГУНП в Черкаській області прийняти та невідкладно зареєструвати повідомлено про злочин за адресою: АДРЕСА_1 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати за цим повідомленням досудове розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складу злочину, передбаченого ч.1 ст.194 КК України.

Скаргу обґрунтовує тим, що 30 вересня 2018 року він, підійшовши до свого будинковолодіння АДРЕСА_1 , виявив: пошкодження паркану, що огороджував його подвір`я від вул. Гастелло; вириту за допомогою тракторної техніки траншею, яка спрямувала потік воді після дощу з всіх вулиць мікрорайону «Загребля», що розташовані вище по вулиці, прямо під фундамент його приватного будинку, що будується; в підвалі та під фундаментом стояла велика кількість стічної води, яка завдає шкоди фундаменту та ґрунту під ним та навколо нього, що призвело до порушення міцності несучих конструкцій будинку та його руйнування, чим заподіяно йому шкоди у великих розмірах.

Кримінальний кодекс України прямо визначає дії невстановлених осіб як «умисне пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах» за ч.1 ст.194 КК України.

Після виявлення вищевказаних фактів, він відразу зателефонував в службу 102. Через 2-3 години прибула оперативна група поліції, яка зафіксувала цей випадок, склавши протокол допиту та заяву від його імені. Але, протягом трьох тижнів з ним ніхто так і не зв`язався. Потім він дізнався, що його заява зареєстрована за №10593 ЄО від 30 вересня 2018 року та передана дільничному інспектору ОСОБА_4 , з яким він так і не зміг зустрітися з вини останнього. При цьому, ОСОБА_4 у телефонній розмові повідомив, що повідомить його про прийняте рішення.

Жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства не вчинялося, особи, які вчинили вказане правопорушення не встановлені. Повідомлень про наслідки розгляду його заяви про злочин чи інших документів за цим фактом йому не надано. Таким чином, уповноважені особи Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, всупереч вимогам ст.214 КПК України, не внісши до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості викладені в його заяві від 30 вересня 2018 року, допустили бездіяльність, в зв`язку з чим він звернувся до слідчого судді за захистом своїх порушених прав.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити з наведених у ній підстав.

Повідомив, що протягом тижня 22-26 жовтня 2018 року він кожного ранку о 9-00 годині приходив за попередньою усною домовленістю з ОСОБА_4 , до Смілянського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, але жодного разу ОСОБА_4 не з`явився. В подальшому взагалі перестав відповідати на його телефонні дзвінки.

Також зазначив, що жодних листів чи повідомлень з Смілянського ВП ГУНП В Черкаській області не отримував, в тому числі і листа за вих. № 16814 від 30.10.2018р., який знаходиться в матеріалах довідки № 3486 про результати розгляду звернення, наданих Смілянському міськрайонному суду Черкаської області та безпосередньо досліджених в судовому засіданні.

Уповноважена особа Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, хоча про час та місце його проведення була повідомлена належним чином.

Смілянським відділом поліції ГУНП в Черкаській області для огляду в судовому засідання надано матеріали ЖЄОЗП № 10593 від 30 вересня 2018 року за заявою ОСОБА_3 , які були безпосередньо досліджені судом за участю скаржника в судовому засіданні.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи зазначену норму КПК України, суд приходить до висновку про можливість розгляду скарги без участі уповноваженої особи Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області.

Слідчий суддя, заслухавши доводи скаржника, дослідивши матеріали скарги та матеріали перевірки ЖЄОЗП №10593 від 30 вересня 2018 року, приходить до наступного висновку:

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 30 вересня 2018 року звернувся до Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, яке, на його думку, слід кваліфікувати за ч.1 ст.194 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Разом з тим, як вбачається з матеріалів скарги, в порушення вимог ст.214 КПК України, відомості, викладені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 30 вересня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою на те особою Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області не внесені та були зареєстровані в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області за №10593 від 30 вересня 2018 року.

На час розгляду слідчим суддею скарги по суті, докази внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 від 30 вересня 2018 року про вчинення злочину, відсутні.

Згідно п.17 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально -виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Враховуючи положення п.17 ч.1 ст.3 та ч.1 ст.214 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що дільничний офіцер поліції відділу поліції не наділений повноваженнями вносити відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснювати досудове розслідування кримінального провадження.

Відповідно до скарги ОСОБА_3 , розгляд його заяви про вчинення злочину від 30 вересня 2018 року, доручено дільничному офіцеру поліції Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 .

Разом з тим, дільничний офіцер поліції Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області чинним законодавством України не наділений повноваженнями слідчого та жодним чином не може здійснювати внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до правової позиції, викладеної в п.п.1.1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затвердженого на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч.1 ст.214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Таким чином, оцінка заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину здійснюється після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим чи прокурором, але не дільничним офіцером поліції, який, відповідно до кримінального процесуального законодавства України, не наділений такими повноваженнями.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Крім того, згідно ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є обєктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Також, при розгляді скарги слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену в рішеннях від 06 вересня 2007 року у справі «Цихановський проти України» та від 18 жовтня 2007 року у справі «Коновалов проти України», відповідно до якої, на національні суди покладено обов`язок створення умов для того, щоб провадження було швидким та ефективним. Наприклад, суд має вирішувати, чи відкладати засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якихось заходів щодо сторін, чия поведінка спричиняє невиправдані затримки з розглядом справи.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що відомості, викладені в заяві ОСОБА_3 від 30 вересня 2018 року про вчинення кримінального правопорушення, повинні бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в зв`язку з чим уповноважену особу Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області необхідно зобов`язати вчинити вказану дію.

Враховуючи, що відповідно до ст.214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться слідчим чи прокурором, таким чином, саме ними визначається правова кваліфікація кримінального правопорушення, яке викладене у заяві про його вчинення.

Згідно п.3 ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Слідчий суддя не наділений повноваженнями визначати правову кваліфікацію кримінального правопорушення, зазначеного в заяві про його вчинення, в зв`язку з чим і не наділений повноваженнями зобов`язувати слідчого чи прокурора вносити відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування про кримінальне правопорушення за конкретною частиною статті КК України.

Крім того, оскільки заява ОСОБА_3 від 30 вересня 2018 року вже прийнята Смілянським ВП ГУНП в Черкаській області, про що свідчить номер її реєстрації в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області за №10593 від 30 вересня 2018 року, повторному прийняттю така заява вказаним органом не підлягає.

Керуючись ст. ст. 3, 9, 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в заяві від 30 вересня 2018 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати службову особу Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, уповноважену на внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, внести відомості, вказані в заяві ОСОБА_3 від 30 вересня 2018 року про вчинення кримінального правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні решти заявлених вимог відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1