печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 липня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання слідчого слідчого відділу ВП Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И В:
Сглідчий слідчого відділу ВП Печерського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_7 розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002977 від 07.07.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України, за погодженням прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням і просить застосувати до гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, як додатковий альтернативний запобіжний захід відносно гр. ОСОБА_5 прошу обрати заставу у вигляді двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 35240 гривень.

Клопотання підтримано прокурором ОСОБА_8 та обгрунтовано наступним. В провадженні слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0002977 від 07.07.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 16.05.2018, приблизно о 16 год 40 хв, перебував у центральній частині міста Києва, а саме на вулиці Велика Васильківська.

Перебуваючи за вищевказаною адресою ОСОБА_5 помітив автомобіль марки Хюндай Елантра сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , що був припаркований за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 53/3.

Знаходячись за вищевказаною адресою ОСОБА_5 , підійшовши до вищевказаного автомобіля помітив, що вікно зі сторони водія відчинене, а на самому сидінні розташована коричнева шкіряна сумка.

Керуючись раптово виниклим умислом направленим на повторне таємне викрадення майна, що належить ОСОБА_9 , з корисливих мотивів ОСОБА_5 вирішив таємно повторно викрасти коричневу шкіряну сумку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне повторне заволодіння чужим майном, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, таємно повторно викрав із вищевказаного автомобіля марки Хюндай Елантра сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , а саме з сидіння водія коричневу шкіряну сумку, всередині якої знаходились грошові кошти в сумі 710 євро (станом на 07.07.2018 за курсом НБУ складає 21 903 грн. 50 коп.), 1 долар США (станом на 07.07.2018 за курсом НБУ складає 26 грн. 31 коп.), 1430 сербських динар (станом на 07.07.2018 за курсом НБУ складає 371 грн. 80 коп. ), 245 гривень та інші документи, що належать ОСОБА_9 , після чого направився у напрямку вулиці Велика Васильківська, 49 А, а саме до кафе «Аль Фаро», де був затриманий.

Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_5 , завдав шкоди потерпілому ОСОБА_9 на загальну суму 22 546 грн. 61 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що своїми умисними та протиправними діями, які виразились у таємному повторному викраденні чужого майна, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Гори, Республіка Грузія, грузина, громадянина Республіки Грузія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,10.05.2018 Солом`янським УП ГУНП у місті Києві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, 30.05.2018 Київською місцевою прокуратурою № 6 скеровано обвинувальний акт за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України до Печерського районного суду м. Києва, 02.06.2018 Печерським УП ГУ НП повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, 07.07.2018 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України, тобто у таємному викрадені чужого майна (крадіжка) та у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно.

Підозра ОСОБА_5 обґрунтовується та підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ;

- протоколом допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13

- протоколом затримання ОСОБА_5 ;

Так, підозрюваний ОСОБА_5 , будучи особою раніше не судимою, якому Солом`янським УП ГУНП у м. Києві 10.05.2018 повідомлено про підозру у вчиненні аналогічного корисного злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, вчинив нові корисні злочини середньої тяжкості, за які законом передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Окрім того, ОСОБА_5 інвалідності не має, пенсій або інших соціальних виплат не отримує, будучи здоровою особою працездатного віку постійного місця роботи не має, інших видів доходу не має, ніде не навчається, міцні соціальні зв`язки у нього відсутні, оскільки із родичами він не спілкується. ОСОБА_5 не має в Україні постійного місця проживання.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити вказані дії.

Так, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи та проживання у нього не має. Може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення незаконного впливу на потерпілих від кримінального правопорушення, так як ОСОБА_5 достовірно знає їх постійне місце роботи, може погрожувати їм фізичною розправою з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, ОСОБА_5 не маючи ніякого джерела доходу та постійного місця проживання, може продовжити вчинювати нові корисливі злочини з метою покращення свого матеріального стану. Окрім того, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, та 11.05.2018 Солом`янським районним судом м. Києва обрано запобіжний захід у вигляді застави, який на теперішній час підозрюваним ще не внесено.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують даний запобіжний захід. Дані ризики виключають можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки підозрюваного. Даний запобіжний захід при обґрунтованій підозрі відповідає характеру, інкримінованого ОСОБА_5 , діянню, не надає можливості перешкоджати встановленню істини, інтересам слідства та правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення вказаного клопотання, та просили застосувати інший більш м`який запобіжний захід.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу підозрюваній особі слід виходити з наступного.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині обґрунтування свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень;

При цьому вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності вини підозрюваного, а з точки зору їх допустимості прийти до висновку , що підозрювана особа могла вчинити кримінальні правопорушення за викладених обставин.

Зокрема, згідно ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Отже слід визнати підозру обґрунтованою та достатньою для того, що прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України , а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про застосування певного виду запобіжного заходу для затриманої особи.

Вирішуючи вказане питання слід врахувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, зокрема санкція середньої тяжкості злочину передбачає покарання до п`яти років позбавлення волі.

Слід врахувати вік та стан здоров`я підозрюваного, відсутність міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його тимчасового проживання.

В той же час слід врахувати те, що протягом нетривалого часу ОСОБА_5 було повідомлено про підозру 10.05.2018 та 02.06.2018, в той час як 31.05.2018 обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 скерований до суду.

Згідно ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

З урахуванням наведеного слід визнати те, що під час розгляду клопотання було доведено те, що більш м`якій запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього переховуватись від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,183,184, 192-194,196,198, 202,205, 395,532,534 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 17 год. 30 хв. 07.07.2018.

Строк дії ухвали - до 04 вересня 2018 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у виді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що складає 35 240 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р 2089; отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк Державна казначейська служба України м. Київ; призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) , від (дата ухвали), по справі №, кримінальне провадження №, внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції) .

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати на виклик до органу досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває (м.Київ та Київська область), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання слідчому ОСОБА_14 свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового слідства до 04 вересня 2018 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити підозрюваному, що, у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок , має бути наданий уповноваженій службовій особі ДП "Київського слідчого ізолятора".

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДП "Київського слідчого ізолятора" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_5 та повідомити усно і письмово слідчого ОСОБА_7 , прокурора ОСОБА_3 та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосування запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити застоводавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1