УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0008939 від 19.08.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва 22 серпня 2018 року надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0008939 від 19.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: нежилого приміщення з №1 по №12 групи приміщень №23 літера «А» по АДРЕСА_1 , загальною площею 90,2 кв. м.

В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0008939 від 19.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 30.07.2018 невстановлена особа через державного реєстратора Київської філії Комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської обл. «Центр реєстрації» ОСОБА_5 шахрайським шляхом перереєструвала нерухоме майно, що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 123, приміщення 23, площею 90,20 кв. м. з ТОВ «Бізнес-оператор «Чотири сезони» на ТОВ «Базальт-прогрес», чим завдала матеріальної шкоди на загальну суму 7000000 (сім мільйонів) грн., що становить шкоду в особливо великих розмірах.

Відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, то підставою виникнення права власності на нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення з №1 по №12 (групи приміщень №23) загальною площею 90,20 кв. м., яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2 є договір іпотеки, серія та номер: 908, виданий 21.01.2014, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 .

У зв`язку з тим, що нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення з №1 по №12 групи приміщень №23 літера «А» по АДРЕСА_1 , загальною площею 90,2 кв. м. є об`єктом кримінально протиправних дій та визнано в кримінальному провадженні №0008939 від 19.08.2018 речовим доказом, з метою забезпечення збереження речових доказів для з`ясування всіх необхідних обставин вчиненого даного кримінального правопорушення, а також запобіганню незаконному відчуженню даного нерухомого майна та запобігання його пошкодження, псування, знищення, перетворення, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту на вказане нерухоме майно із забороною користування, розпорядження та відчуження.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому клопотання розглянуто за відсутності особи, у володінні якої перебуває майно, із огляду на те, що розгляд за таких обставин є необхідним з метою забезпечення збереження майна, як речового доказу.

Так, 19.08.2018 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстроване кримінальне провадження №0008939 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що стане, як наслідок, перешкодить встановленню обставин у кримінальному провадженні.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження не встановлено.

Крім того, слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна, враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. Обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як арешт майна.

Враховуючи сукупність наведених обставин, існують достатні підстави вважати, що нежилі приміщення з №1 по №12 групи приміщень №23 літера «А» по АДРЕСА_1 , загальною площею 90,2 кв. м, мають ознаки доказу у кримінальному провадженні №0008939 від 19.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, оскільки відповідає критеріям ст. 98 КПК України, що вказує на необхідність вжиття заходу забезпечення кримінального провадження арешту вказаного майна.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт із забороною користування, розпорядження та відчуження на нежиле приміщення з №1 по №12 групи приміщень №23 літера «А» по АДРЕСА_1 , загальною площею 90,2 кв. м.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Повний текст ухвали проголошений 23 серпня 2018 року о 17 год. 15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1