Справа № 755/2784/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"21" лютого 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новосеменівка, Іванівського р-ну, Херсонської обл., українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, офіційного не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимого: 27 березня 2009 року Апеляційним судом м. Севастополя за ч. 1 ст. 115 КК України до 11 років позбавлення волі, звільнений 25 липня 2016 року на підставі ухвали Новобузького районного суду Миколаївської обл. від 15 липня 2016 року умовно-достроково з не відбутим строком покарання 1 рік 9 місяців 22 дні, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001861 від 20 лютого 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 19 лютого 2018 року приблизно о 16 год 20 хв ОСОБА_5 разом із ОСОБА_8 знаходилися по просп. Гагаріна, № 17 в м. Києві, в магазині «Продукти», де побачили раніше невідому їм ОСОБА_9 .

Тут же у них виник умисел на відкрите викрадення її майна. Реалізуючи свій умисел на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 вступив у попередню змову з ОСОБА_8 . Вони вийшли з магазину «Продукти» разом з ОСОБА_9 , та біля будинку 22а по вул. Червоноткацька в м. Києві, ОСОБА_8 ззаду зірвав з її плеча сумку чорного кольору, вартістю 250 грн 00 к. з особистими речами: паспортом громадянина України, мобільним телефоном марки «Астро» червоно-чорного кольору, вартістю 250 грн. 00 к., в якому була сім карта мобільного оператору « ВФ Україна» з № НОМЕР_1 , гаманцем чорного кольору, вартістю 200 грн 00 к., з грошовими коштами в сумі 100 грн 00 к. В подальшому, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_8 , утримуючи викрадене майно при собі, з місця вчинення злочину зникли, але невдовзі були затримані працівниками поліції. Своїми діями ОСОБА_5 та ОСОБА_8 завдали матеріального збитку потерпілій ОСОБА_9 на загальну суму 755 грн 00 к.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального злочину, за яке законом передбачене покарання від 3 до 6 років позбавлення волі, а тому існують ризики, що підозрюваний, будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також виїхати за межі Україні; може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; може вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення, оскільки він безробітний, внаслідок чого не має стабільного джерела прибутку, і свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаного злочину.

Захисник проти задоволення даного клопотання заперечив і зазначив, що ризики, наведені прокурором є необґрунтованими, підозрюваний має постійне місце проживання, у нього на утриманні знаходиться хвора матір, у м. Києві він проживає з цивільною дружиною, а також допомагає власнику квартири, в якій мешкає, оскільки той є інвалідом, тому просить обрати для нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Крім того, майно потерпілій повернуто одразу після вчинення злочину, підозрюваний вину визнав повністю, дав показання, тому ризику, що він буде впливати на потерпілу та свідків немає, також його підзахисний ніколи не був у розшуку, має стійкі соціальні зв`язки, а тому не буде переховуватись.

Підозрюваний просив суд застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, оскільки не збирається ухилятись від слідства та суду, після звільнення від відбуття покарання за попереднім вироком постійно неофіційно працює, доглядає за інвалідом, у якого вони з цивільною дружиною орендують житло, а також на його утриманні перебуває мама, у якої був інсульт.

Допитана під час розгляду клопотання свідок ОСОБА_10 підтвердила, що є цивільною дружиною ОСОБА_5 , що її чоловік постійно неофіційно працює, щоб забезпечити сім`ю та вислати гроші хворій мамі, оскільки остання знаходиться в Чернівцях і є нетранспортабельною після перенесеного інсульту. Також власник квартири, де вони знімають кімнату є інвалідом і вони йому допомагають по господарству.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
За вказаним фактом, 20 лютого 2018 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0001861.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

19 лютого 2018 року о 17 год 40 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

20 лютого 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявними у справі доказами, а саме: рапортом ДОП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві; протоколами огляду місця події, протоколами допиту потерпілої та свідків; протоколом затримання особи.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він раніше судимий, проживає з цивільною дружиною, доглядає за хворою матір`ю.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
На момент розгляду даного клопотання доказів про те, що за час проведення досудового розслідування підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав якимось чином кримінальному провадженню, впливав на свідків слідчому судді прокурором надано не було.
Таким чином, слідчий суддя не сприймає, як переконливі доводи сторони обвинувачення в частині аргументації неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.
Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_5 буде ухилятись від слідства та суду.
Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Ч. 2 ст. 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За вищевказаних обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених процесуальних обов`язків.
Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001861 відносно ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 21 квітня 2018 року, за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_5 повинно бути негайно звільнено з-під варти в залі суду та зобов`язано невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , строком до 21 квітня 2018 року включно, такі обов`язки:
1)не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
2)повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_5 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09 год. 30 хв. 23 лютого 2018 року.
Слідчий суддя: