печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 грудня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Прокурор відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0002137 від 01.07.2017 за фактами вчинення за попередньою змовою групою осіб фіктивного підприємництва, тобто створення та придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, а також вчинення фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, у великому розмірі, за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, звернувся до слідчого судді із клопотанням, про накладення арешту на майно.
Орган досудового розслідування вказує, що в період з початку 2016 року по теперішній час групою осіб, діючи умисно, за попередньою змовою, в порушення ст.ст. 81, 87, 89 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 55 -1, 56, 57, 62 Господарського кодексу України та ст.ст. 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців», з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на безпідставне формування податкового кредиту з податку на додану вартість та витрат з податку на прибуток підприємствам реального сектору економіки; легалізації коштів отриманих злочинних шляхом, минаючи при цьому систему оподаткування, шляхом документального оформлення, безтоварних операцій з купівлі-продажу паливно-мастильних матеріалів створено, придбано та організовано діяльність низки підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), а саме: ТОВ «АРА ТРЕЙД» (), ТОВ «ТДМ-2015» (), ТОВ «РЕДСТОН» (), ТОВ «ГОЛДБРТДЖ» (), ТОВ «АСТРА НВ>к (), ТОВ «ПРОМ ІНВЕСТ ЛТД» (), ТОВ «ЄТЕНФОРД» (), ТОВ «АДРІАТІКА ЛТД» (), ТОВ «АЛЬКОРТІС» (), ТОВ «АЛНАІР-ПЛЮЄ» (), ТОВ «АЄТЕЛ КАР» (), ТОВ «АТОЛ ТРЕЙД» (), ТОВ «БУРАН АКТИВ» (), ТОВ «ВАРТ ЛТД» (), ТОВ «ВИРТУМ» (), ПП «ДИСКОНТЄ» (), ТОВ «ДУК ТОРЕ» (), ТОВ «ЕКВІТА» (), ТОВ «ЕКЄІМ-БУД КОМПАНІ» (), ТОВ «КАНТРЕЙД» (), ТОВ «ЛЮКС ІНВЕСТМЕНТ» (), ТОВ «МЕТАЛАК» (), ТОВ «НЬЮ ЄВРО ТРЕЙД» (), ТОВ «РЕВІТАЛЬ» (), ТОВ «СІТІ ТОРЕ КОМПАНІ» (), ТОВ «СЕВПЕТРОЛ» (), ТОВ «СТАРЛАЙТ СЕРВІС» (), ТОВ «ТОВ- ЛОВ» (), ТОВ «ФЛЕШ ЮНІВЕРС» (), ТОВ «ФОРВАРДОПТ» () та інших, які зареєстровані на номінальних керівників та засновників, підконтрольних учасникам злочинного угрупування, які фактично, реального відношення до їх діяльності та управління коштами на їх рахунках не мають.
Зокрема, на розрахункові рахунки зазначених суб`єктів господарювання службові особи підприємств реального сектору економіки, які здійснюють реалізацію паливно-мастильних матеріалів, а саме: ТОВ «СМАРТ ГАЗ» (), ТОВ «БАРС 2000» () та ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП» () так звані замовники протиправних фінансових послуг, які зацікавлені в незаконній мінімізації податкових платежів, перерахували безготівкові кошти в сумі понад 40 млн. грн., які в подальшому були переведені в готівку, виведені з легального обігу та привласнені, з яких сума несплаченого податку на додану вартість складає понад 200 млн. грн., чим було заподіяно велику матеріальну шкоду державі.
Клопотання розглянуто відповідно до положень ч. 2 ст.172 КПК України, без виклику осіб, у володінні яких перебуває вищевказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явився, доводи викладені в клопотанні не підтримав, про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся вчасно та належним чином.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовується внесене клопотання, слід зазначити наступне.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Разом з тим, слідчий не довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на зазначене, враховуючи положення ст. 173 КПК України, в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1