н/п 1-кс/640/314/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі скаржника - ОСОБА_3 ,
На обґрунтування скарги заявник, зокрема, зазначив, що постанову слідчого від 29.12.2017 він отримав лише 04.01.2018 о 15-20 год.
Вказав, що дане кримінальне провадження відкрито за його заявами про злочини, а саме:
Вважав, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню через неповноту слідчих дій та необґрунтованість мотивування постанови, невідповідність обставинам кримінального провадження.
Так, на його думку, постанова слідчого від 29.12.2017 року про закриття кримінального провадження не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, слідчим не в повному обсязі проведені слідчі дії, резолютивна частина постанови не відповідає нормам КПК України.
У своїй скарзі ОСОБА_3 вказує на те, що слідчий при проведенні слідчих дій не звернув увагу на такі порушення як: порушення права на відвід в трудовому спорі від 12.11.2010; порушення порядку прийняття рішень в трудовому спорі від 12.11.2010; неправомірний склад комісії по трудовим спорам в трудовому спорі від 12.11.2010; незаконне присвоєння ОСОБА_9 повноважень члена і секретаря КТС; порушення строків розгляду трудового спору від 06.07.2011; порушення порядку прийняття рішень в трудовому спорі від 06.07.2011; не правомочний склад комісії по трудовому спору заводу «Електротяжмаш» в трудовому спорі від 06.07.2011; завідомо неправомірне засідання КТС в трудовому спорі від 06.07.2011.
Також вказав, що слідчим не було проведено одночасний допит його і головуючого КТС ОСОБА_10 . Крім того зазначив, що ухвала слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 18.04.2017 року про тимчасовий доступ до речей і документів, була виконана частково, оскільки слідчим були отримані не всі документи.
Крім того вказує, що в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 24.01.2017 було вказано на неодхідність встановлення і допиту осіб, відповідальних за зберігання протоколів КТС, що також не було виконано.
Також вказав, що в резолютивній частині постанови не зазначено відносно кого закривається кримінальне провадження.
У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 доводи скарги підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у скарзі.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, відсутність слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, на підставі чого слідчий суддя розглядає скаргу за їх відсутності.
В ч. 1 ст. 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
В ході досудового розслідування ОСОБА_3 визнаний потерпілим у даному кримінальному провадженні.
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 28.04.2015 задоволено скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР; ухвалено внести заяву ОСОБА_11 про кримінальне правопорушення до ЄРДР та забезпечити проведення досудового розслідування (а.с.270 том 1).
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07.10.2015 зобов`язано Орджонікідзевський РВ ГУМВС України в Харківській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про скоєння злочину, яку він направив до Орджонікідзевського РВ ГУ МВС України в Харківській області 09.09.2015 (а.с.180 том 2).
Закриваючи кримінальне провадження, в мотивувальній частині вказаної постанови слідчий, зокрема, зазначив, що 31.07.2014 до Орджонікідзевского РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області надійшла ухвала Орджонікідзевського районного суду м. Харкова № 644/6691/14-к від 23.07.2014 за скаргою ОСОБА_3 за фактом ймовірного порушення трудового законодавства службовими особами ДП «Завод Електроважмаш», розташованого за адресою: м. Харків, пр. Московський, 299.
У своїй скарзі ОСОБА_3 стверджував, що члени комісії з трудових спорів підприємства порушили його трудові права, розглянувши його скаргу на дисциплінарне стягнення із порушенням строків розгляду у 2010 році.
В рішенні комісії з трудових спорів від 14.10.2010 секретарем КТС ОСОБА_15 була зроблена технічна помилка у даті видання і рішення мало бути датованим 12.11.2010 року. Але оскільки, позиція КТС відносно змісту скарги ОСОБА_3 членами комісії фактично була узгоджена на попередньому засіданні, то під час підготовки документів, вона випадково поставила дату першого засідання, чим і здійснила технічну помилку. Таким чином секретар КТС ОСОБА_15 не мала умислу на підробку документа, неправдиві відомості від 12.11.2010 були внесені до нього помилково, а негативні наслідки внесення помилкових відомостей не настали, оскільки, рішення КТС від 14.10.2010 року вручалося ОСОБА_3 під розпис, що ніяк не могло перешкодити можливості оскарження зазначеного рішення в суді, оскільки закон передбачає можливість оскарження рішення КТС з моменту його отримання. Також варто зазначити, що це рішення КТС було правомірним, оскільки воно не оскаржувалось жодною зі сторін в судовому порядку.
Рішення комісії з трудових спорів має рекомендаційний характер для працівника і жодним чином не обмежує його право звернутися до суду із відповідним оскарженням дій роботодавці, а отже, не створює для працівника негативних наслідків. Варто також зазначити, що члени комісії з трудових спорів не є суб`єктами ст. 172 КК України, оскільки вони не є посадовими особами підприємства на яких покладено повноваження в законному порядку щодо забезпечення, дотримання та реалізації трудових прав громадян.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий зробив висновок, що перевищення членами комісії з трудових спорів ДП «Завод Електроважмаш» строків розгляду скарги ОСОБА_3 не потягли за собою жодних тяжких наслідків.

Грубий характер порушення законодавства про працю свідчить про серйозність та високий ступінь суспільної небезпечності цього діяння та має потягти за собою тяжкі наслідки. Враховуючи те, що наказ № 535-К по ДП «Завод Електроважмаш», яким ОСОБА_3 було оголошено догану, не був скасований рішенням КТС чи в судовому порядку, а отже був виданий на законних підставах. Порушення строків розгляду членами КТС заяви ОСОБА_3 ніяким чином не могло завадити йому оскаржити вказане рішення в судовому порядку, а отже не потягло за собою настання негативних наслідків для працівника, таким чином в діях членів комісії по трудовим спорам підприємства відсутній склад злочину, передбачений ч. 1 ст. 172 КК України.

Під час проведення досудового розслідування № 0001931 від 31.07.2014 року до ВСМ ГУМВС України в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_3 про те, що службові ДП «Завод Електроважмаш», в 2010 році внесли завідомо неправдиві відомості в рішення Комісії по трудовим спорам, яка внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000701 від 02.09.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

Комісія з трудових спорів ДП «Завод «Електроважмаш» є виборним органом, члени комісії обрані трудовим колективом на конференції трудового колективу, що підтверджується виписками з протоколів конференції трудового колективу та спільними рішеннями профкому та адміністрації підприємства. Членам комісії по трудовим спорам ДП «Завод «Електроважмаш» нарахування до заробітної плати не здійснювалось, законодавством чи локальними актами підприємства не передбачено, отже члени комісії по трудовим спорам не були та не могли бути службовими особами. Оскільки службове підроблення, тобто внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення документів, а також складання і видача завідомо неправдивих документів може здійснити лише службова особа (суб`єкт злочини), якими члени комісії по трудовим спорам не являються, можна прийти до висновку, що в діях членів комісії по трудовим спорах ДП «Завод «Електроважмаш» відсутній склад злочину, передбачений ч. 1 ст. 366 КК України.

Під час проведення досудового розслідування № 0001931 від 31.07.2014 року до ВСП ГУ НП в Харківській області надійшли матеріали кримінального провадження №0003299 від 30.11.2015, внесені Орджонікідзевським ВП ГУ НП в Харківській області, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України на підставі ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Харкова №644/9810/15-к від 07.10.2015, за скаргою ОСОБА_3 про те що службові особи ДП «Завод «Електроважмаш» здійснили підроблення документа, а саме довідки про те, що 27.12.2012 ОСОБА_7 зверталась до терапевта в медико-санітарний підрозділ ДП «ЗАВОД «ЕЛЕКТРОВАЖМАШ» з діагнозом: вегето-судинна дистонія по гіпертонічному типу, судинний криз.

ОСОБА_7 27.12.2012 звернулась за медичною допомогою до ОСОБА_16 , який має сертифікат за спеціалізацією терапевт та перебуває на посаді завідувача відділення профілактики та діагностики медико-санітарного підрозділу ДП «Завод «Електроважмаш». ОСОБА_7 поставлений діагноз вегето-судинна дистонія по гіпертонічному типу, судинний криз. В подальшому ОСОБА_7 надана допомога, рекомендовано раціональне чергування труду та відпочинку, уникнення надмірних фізичних та емоційних навантажень.

22.05.2013, за підписом ОСОБА_16 видана довідка, про те що 27.12.2012 ОСОБА_7 зверталась до терапевта в медико-санітарний підрозділ ДП «Завод «Електроважмаш» з діагнозом: вегето-судинна дистонія по гіпертонічному типу, судинний криз. Надана медична допомога, рекомендовано раціональне чергування труду та відпочинку, уникнення надмірних фізичних та емоційних навантажень. Зазначена довідка затверджена підписом головного лікаря МСП ДП «Завод «Електроважмаш» ОСОБА_17 , яка скріплена трикутною печаткою. Вказана довідка відображає відомості про звернення ОСОБА_7 за лікарською допомогою, тобто містить фактичні обставини звернення останньої за медичною допомогою та рекомендації, яка в ніякому випадку не може надавати права чи звільняти від обов`язків, отже можна прийти до висновку, що в діях працівників МСП ДП «Завод «Електроважмаш» відсутній склад злочину, передбачений ч. 3 ст. 358 КК України.

Під час проведення досудового розслідування № 0001931 від 31.07.2014 року до ВСП ГУ НП в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_3 , щодо знищення документів, які належать ДП «ЗАВОД «ЕЛЕКТРОВАЖМАШ», яка внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001223 від 09.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 357 КК України.

Слідчий вказав, що в ході досудового розслідування не було встановлено фактів викрадення, привласнення, вимагання протоколів КТС або заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем, а так само їх умисне знищення, пошкодження чи приховування відповідальними особами ДП «ЗАВОД» ЕЛЕКТРОВАЖМАШ», корисного умислу їх діях не встановлено, хоча і мало місце втрата протоколів КТС, але диспозицією статті 357 КК України не передбачено відповідальність за втрату документів, отже в даному випадку застосування ч.1 ст.357 КК України виключається, тобто можна прийти до висновку, що в даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.357 КК України.

Слідчий суддя не погоджується з постановою слідчого про закриття кримінального провадження.

В ст. 284 КПК України чітко визначені підстави до закриття кримінального провадження.

Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Оскільки закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, провадження має закриватися після всебічного, повного, об`єктивного дослідження всіх обставин та після надання оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів. Відповідно до закону, постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, має бути викладена суть заяви особи, фактичні обставини, має бути надана відповідь на всі поставлені запитання особою, що здійснює захист своїх прав.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Згідно Витягу від 07.07.2015 з кримінального провадження № 0001547, слідчим Орджонікідзевського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області до ЄРДР 28.05.2015 внесено відомості про те, що 27.05.2015 до СВ Орджонікідзевського РВ ХМУ ГУ МВСУ в Харківській області з Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшла ухвала суду про внесення до ЄРДР заяви ОСОБА_3 по факту неправомірних, на його думку, дій щодо нього з боку посадовців ДП «Електротяжмаш» (а.с. 268 том 1).

Зі скарги гр. ОСОБА_3 вбачається, що на його думку, службові особи ДП «Завод Електроважмаш» не своєчасно надали йому щорічну відпустку за 2011 рік, грубо порушивши тим самим трудове законодавство (а.с. 272-274 том 1).

Закриваючи кримінальне провадження слідчий зробив висновок, що перевищення членами комісії з трудових спорів ДП «Завод Електроважмаш» строків розгляду скарги ОСОБА_3 не потягли за собою жодних тяжких наслідків.

Проте, постанова слідчого не містить мотивів закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0001547 від 28.05.2015, на підставі заяви ОСОБА_3 , стосовно не своєчасного надання йому щорічної відпустки за 2011 рік.

Крім того, згідно повідомлення слідчого СВ ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 від 15.12.2017 заява ОСОБА_3 від 28.10.2017 року на ім`я генерального прокурора України надійшла до ВСП ГУ НП в Харківській області та зареєстрована в книзі ЖЕО №343 від 20.11.2017 та долучена до матеріалів кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР № 0001931 від 31.07.2014, розпочатого за ч. 1 ст. 172, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 357 КК України (а.с. 196 том 7).

У вказаній заяві ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄРДР за ст.. 172 КК України, за фактом незаконного звільненні його з роботи з ДП завод "Електроважмаш" з особистих мотивів у вигляді переслідування за розголошення правди про факти беззаконня на заводі з боку керівництва заводу (а.с. 177-182 том 7).

Однак, матеріали кримінального провадження не містять даних про проведення будь-яких процесуальних та слідчих дій, направлених на перевірку доводів ОСОБА_3 , викладених в його заяві, в період з 20.11.2017 до винесення слідчим 29.12.2017 постанови про закриття кримінального провадження.

Крім того, у відповіді за підписом в.о. заступника директора з юридичних питань ОСОБА_18 № 248-424 від 05.09.2016 вказано, що згідно ч. 6 ст. 223 КЗПП України організаційно-технічне забезпечення комісії по трудових спорах (надання обладнаного приміщення, друкарської та іншої техніки, необхідної літератури, організація діловодства, облік та зберігання заяв працівників і справ, підготовка та видача копій рішень і т. ін.) здійснюється власником або уповноваженим ним органом, інших видів фінансування роботи членів КТС, зокрема нарахування до заробітної плати членів КТС чинним законодавством чи локальними актами підприємства не передбачено (а.с. 2 том 3).

Згідно відповіді за підписом заступника директора з юридичних питань ОСОБА_19 № 248-601 від 21.12.2016, протоколи КТС з розгляду скарг ОСОБА_3 не збереглися (а.с. 27 том 6).

Згідно відповіді за підписом заступника директора з юридичних питань ОСОБА_19 № 248-157 від 24.04.2017, на момент запиту протоколи, щодо розгляду КТС заяв ОСОБА_3 не збереглися, оскільки були втрачені найманим працівником ( а.с. 47 том 6).

Проте на момент закриття кримінального провадження слідчим не було з`ясовано анкетні дані особи, яка втратила протоколи КТС, а також осіб, які відповідно до ч. 6 ст. 223 КЗпП України відповідальні за їх збереження та знищення.

Матеріали кримінального провадження не містять документів на перевірку даних щодо втрати протоколів КТС (актів, службових записок та ін..).

Під час проведення досудового розслідування не були виконані доручення слідчих щодо допиту ОСОБА_20 , повторного допиту ОСОБА_15 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .

Щодо доводів скаржника про необхідність кваліфікації кримінального правопорушення саме за ч. 2 ст. 172 КК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Пунктом 1.10. Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 69 від 17.08.2012, встановлено, що реєстраторами єдиного реєстру досудових розслідувань є прокурори, слідчі органів прокуратури, внутрішніх справ, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавств, та органів державного бюро розслідувань (з моменту створення).

Згідно з п.2.3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України №69 від 17.08.2012, внесення відомостей до Реєстру шляхом занесення інформації, зазначеної у п.2.1 Положення здійснюється реєстратором.

З урахуванням викладеного, а також відповідно до ст. 214 КПК України, правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення, наділені органи досудового слідства, а не особисто заявник.

Орган досудового розслідування, відповідно до п.5 ч.5 ст.214 КПК України, наділений правом визначення попередньої кваліфікації, та не позбавлений можливості подальшої зміни кваліфікації.

Крім того, резолютивна частина постанови слідчого від 29.12.2017 не конкретизована, оскільки закриття кримінального провадження за відсутністю конкретного складу кримінального правопорушення можливе лише відносно певних осіб, про яких слідчим у постанові не зазначено, що у сукупності із наведеним вище є підставою для скасування постанови слідчого у зв`язку з її невідповідністю вимогам КПК України.

За таких обставини, постанова слідчого про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню, а матеріали кримінального провадження підлягають поверненню для організації досудового розслідування, при проведенні якого необхідно повно та об`єктивно перевірити обставини кримінального правопорушення, вказані в заявах ОСОБА_3 , надати обґрунтовану юридичну оцінку встановленим обставинам; в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі провести інші необхідні слідчі дії, за результатом чого прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Частиною 3 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 303-307,309,372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Постанову слідчого СВ ВСП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 29 грудня 2017 року про закриття кримінального провадження №0001931 від 31 липня 2014 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.172, ч.1 ст.366, ч.1 ст.357, ч.3 ст.358 КК України скасувати.

Матеріали кримінального провадження №0001931 від 31 липня 2014 року повернути до СВ ВСП ГУ НП в Харківській області для організації досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1