1-кс/754/2768/17
У Х В А Л А
Іменем України
08 грудня 2017 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора - ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянула клопотання захисника-адвоката ОСОБА_4 про заміну запобіжного заходу в кримінальному провадженні № 0000082 від 16.06.2017 обраного відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України з домашнього арешту у певний час доби на особисте зобов`язання
ВСТАНОВИВ:
Захисник ОСОБА_4 звернувся до суду в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби на особисте зобов`язання.
В обґрунтування клопотання захисник зазначає, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 11.10.2017 р. ОСОБА_6 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши до 11.12.2017 р. в період часу з 21 до 7 год. залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду квартиру АДРЕСА_1 . Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покладено на підозрюваного обов`язок протягом часу до 11.12.2017 р. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Клопотання мотивує тим, що з боку ОСОБА_5 не було вчинено жодної дії, що свідчила б про перешкоджання ним кримінальному провадженню будь-яким чином, заявник вже допитаний по даному кримінальному провадженні, а речі і документи, які мають значення для досудового розслідування вилучені органом досудового розслідування, тому підозрюваний позбавлений можливості їх знищити чи підробити.

Будь-яких доказів того, що підозрюваним здійснюється будь-який вплив на свідків, чи заявника або підозрюваний іншим чином перешкоджає або має намір перешкодити кримінальному провадження, може знищити, сховати чи спотворити документи, речові докази слідчому судді не надано.

Крім того, з моменту обрання стосовно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний час доби, підозрюваний ОСОБА_5 сумлінно ставився до покладених слідчим суддею на нього обов`язків, не порушував режиму домашнього арешту, своєчасно з`являвся до прокурора, слідчого судці та суду.

Попередня аргументація як сторони обвинувачення, так і слідчого судді в ухвалі суду щодо неможливості застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, як і у випадку із обґрунтуванням існування ризиків, яка зводилася виключно до тяжкості інкримінованих останньому злочинів, та загрози покарання по ньому, можливості незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, на сьогоднішній день втратила свою первинну виключність та актуальність.

Захисник в обґрунтування клопотання вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, не притягувався до кримінальної чи адміністративної відповідальності. Має повну вищу освіту. Перебуває у зареєстрованому шлюбі та має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Крім того, на утриманні у підозрюваного знаходиться його дружина, у зв`язку з доглядом за неповнолітніми дітьми, яка не працює та не має інших засобів для існування, окрім як заробітної плати підозрюваного, а також мати підозрюваного - ОСОБА_9 , пенсіонерка, ветеран праці, що потребує хірургічного лікування у стаціонарі, яка також не має інших засобів для існування як заробітна плата підозрюваного.
На час інкримінованих йому правопорушень має постійне місце проживання, а саме проживає з сім`єю за адресою: АДРЕСА_2 .
На думку сторони захисту, враховуючи особу підозрюваного, позитивні характеристики, наявність утриманців, мінімізацією ризиків передбачених ст. 177 КПК України, запобігти їх збільшенню та виникненню нових на теперішній час можливо і при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного із забороною підозрюваному залишати житло у певний період доби.

Тому, сторона захисту вважає такий запобіжний захід як особисте зобов`язання цілком зможе забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього судом обов`язків, враховуючи наявність місця проживання та міцних соціальних зав`язків.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 підтримали клопотання, просили задовольнити його з наведених у ньому підстав.
Прокурор в судовому засіданні, щодо задоволення клопотання адвоката просив відмовити, оскільки підстави для встановлення запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби не відпали. Обраний запобіжний захід не впливає на можливість утримувати сім`ю. Не заперечує, що підозрюваний не порушує покладенні на нього обов`язки. Зазначив, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби є гуманним.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка дружина підозрюваного ОСОБА_10 , суду показала, що з 08.08.2003 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , мають двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 . В наданих суду показах свідок показала, що на даний момент не працює, оскільки займається вихованням дітей та перебувала на утриманні свого чоловіка. Підозрюваного ОСОБА_5 характеризує як дбайливого батька, котрий завжди допомагає у вихованні та навчанні дітей, не є небезпечним для суспільства, характеризує тільки з позитивної сторони. Зазначили, що наразі виникають труднощі, оскільки старший син відвідує позашкільні заняття, секції, зокрема плавання, яке закінчується після 21:00 год., батько не може забрати дитину. Крім того, свідок суду показала, що відбувались неодноразові перевірки з боку правоохоронних органів щодо виконання чоловіком покладених на нього обов`язків. Порушень не було виявлено.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_13 , суду показала, що працює на посаді головного бухгалтера ДП «Органічна хімія» НАН України, підозрюваного знає з липня 2016 року як керівника. Характеризує ОСОБА_5 як дуже наполегливу людину, досягає результатів, уважний та професійний керівник. На разі тимчасово обов`язки керівника покладено на ОСОБА_14 . З проханням надання неправдивих свідчень чи тиску з боку підозрюваного не здійснювалось. Зазначила, що була допитана в якості свідка, надала правдиві показання.
В частині відповіді на запитання прокурора, що до отримання нею 100 доларів відмовилась надавати показання на підставі ст. 63 Конституції України.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка мати підозрюваного ОСОБА_9 суду показала, що підозрюваний ОСОБА_5 є її сином. Свідок характеризує останнього як турботливого та відповідального. Свідок в наданих поясненнях показала, що хворіє на гіпертонію, ішемічну хворобу серця, мочекамяну хворобу, потребує частого стаціонарного лікування. Існує ризик загострення хвороби в нічний час доби. Самотня і коли стався прорив труби, вимушена була звертатися до сусідів, оскільки син не міг прийти на допомогу. Будь-яких обставин вчинення кримінального правопорушення їй не відомо.
Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_14 , суду показав, що працює на посаді заступника директора ДП «Органічна хімія» НАН України, наразі виконує обов`язки керівника. Підозрюваного знає з лютого 2016 року, характеризує останнього як досвідченого керівника, який розбирається в технічному процесі. Про те, що працівники правоохоронних органів мають якісь питання до директора підприємства ОСОБА_5 стало відомо 10.10.2017 р., коли на підприємство прийшли працівники прокуратури та поліції та проводили обшук. Категорично стверджує, що ОСОБА_5 з ним про інкриміноване йому кримінальне правопорушення не розмовляв, деталей цього кримінального правопорушення йому не відомо. Жодного тиску зі сторони підозрюваного на нього та інших працівників підприємства не здійснювалось. З проханням надання неправдивих свідчень до нього звертався та не просив змінити свідчення. Свідок суду показав, що допитувались охоронці, орендарі він та його дружина.
Суд, вислухавши пояснення учасників судового процесу, показання свідків дослідивши матеріали клопотання, керуючись ст.ст. 176-183 КПК України, приходить до наступних висновків.
Підстави та порядок застосування примусових заходів, які обмежують конституційне право людини на свободу та особисту недоторканність, зокрема у кримінальному провадженні, закріплені у Кодексі.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 Кодексу).
З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення Кодексом передбачено види заходів забезпечення кримінального провадження, до яких належать запобіжні заходи, включаючи домашній арешт (статті 131, 176, 181, 183).
До заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до частини другої статті 131 Кодексу належать: виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; накладення грошового стягнення; тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; відсторонення від посади; тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя; тимчасовий доступ до речей і документів; тимчасове вилучення майна; арешт майна; затримання особи; запобіжні заходи. Згідно з частиною першою статті 176 Кодексу видами запобіжних заходів є особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.
Серед наведених видів запобіжних заходів особливе місце займають домашній арешт та тримання під вартою, оскільки вони пов`язані з обмеженнями конституційного права особи на свободу та особисту недоторканність.
Запобіжний захід у виді домашнього арешту полягає в обмеженні свободи пересування підозрюваного, обвинуваченого шляхом його ізоляції у житлі через заборону залишати його цілодобово або у певний період доби; домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі; строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців; у разі необхідності продовження цього строку можливе за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 Кодексу (частини перша, друга, шоста статті 181 Кодексу).
З матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою слідчого судді Деснянського суду м. Києва ОСОБА_6 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши до 11.12.2017 р. в період часу з 21 до 7 год. залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду квартиру АДРЕСА_1 . Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покладено на підозрюваного обов`язок протягом часу до 11.12.2017 р. в повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання, оскільки потреба судового розслідування виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи обвинуваченого.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно ст. 176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. При цьому їх види наведено у порядку зростання ступеня суворості.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно із ч. 2 ст.200 КПК України, у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
Тобто із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо підозрюваного допускається за наявності на те підстав, для його заміни, а саме наявності нових обставин.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими вимога розумної підозри передбачає наявність доказів які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Положеннями ч.3 ст.201 КПК України встановлені чіткі вимоги щодо переліку документів, які мають бути додані до клопотання, а саме: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Як вбачається зі змісту клопотання і наданих підозрюваним і його захисником пояснень, враховуючи показання свідків, клопотання обґрунтовується тільки тим, що підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, характеризується тільки з позитивної сторони, на його утриманні перебуває дружина та двоє малолітніх дітей, крім того самотня матір, котра потребує хірургічного стаціонарного лікування та за станом здоров`я виникає необхідність у нічний час доби госпіталізацію до лікарні. Перебування підозрюваного під запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту у певний час доби об`єктивно позбавляє його можливості оперативно реагувати на побутові проблеми, які пов`язані з доглядом за дружиною, дітьми та хворою самотньою матір`ю, які перебувають на його утриманні.
Будь-яких нових обставин, ніж ті що були враховані судом при вирішенні питання під час обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, що можуть вплинути на зміну запобіжного заходу, в клопотанні не наведено.
Враховуючи особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, той факт, що обвинувачений вчинив тяжкий злочин, суд приходять до переконання, що в судовому засіданні доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Таким чином, на думку суду, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною обвинуваченому залишати місце постійного проживання у певний період доби є достатнім, адекватним і співрозмірним існуючим на даний час ризикам неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого.
Таким чином підстав для зміни запобіжного заходу з домашнього арешту на особисте зобов`язання, судом не встановлено.
Керуючись ст.. 176, 200, 201 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Клопотання захисника-адвоката ОСОБА_4 про заміну запобіжного заходу в кримінальному провадженні № 0000082 від 16.06.2017 обраного відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України з домашнього арешту у певний час доби на особисте зобов`язання залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти діб з моменту оголошення.
Головуючий