Провадження № 1-кс/369/2918/17
УХВАЛА
Іменем України
25.09.2017 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув у судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київськійобласті лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005926 від 23.09.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До суду звернулася старший слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 з даним клопотанням мотивуючи його тим, що упровадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київськійобласті перебуває кримінальне провадження № 0005926 від 23.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, 22.09.2017 року надійшов письмовий рапорь від інспектора Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київськійобласті ОСОБА_4 , про те, що приблизно 02 год. 00 хв., за адресою: Києво-Святошинський район, Київськаобл., с.Святопетрівське, працівниками поліції був зупинений автомобіль ВАЗ 2107 з ДНЗ НОМЕР_1 , білого кольору, в якому було три чоловіки , у одного з них ОСОБА_5 під час огляду було виявлено кастет. В зв`язку з чим вказаний кастет був вилучений. 23.09.2017 відомості за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0005926 з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 263 КК України. Вказана річ у відповідності до ст. 98 КПК України визнана речовим доказом уданому кримінальному провадженні.
Тому слідча просила накласти арешт на кастет, який був вилучений під час огляду у громадянина ОСОБА_5 , за для забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості її пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження.

Разом з тим, незважаючи на необхідність невідкладного розгляду клопотання, слідчий у судове засідання не з`явився.
У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення представників власника майна оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що у даному клопотанні необхідно відмовити, оскільки слідчим не було доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків вважати що відповідне майно може бути відчуженим або знищеним та воно відповідає вимогам ст. 98 КПК України.
Крім того вбачається, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих обставин.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В клопотанні старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київськійобласті лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005926 від 23.09.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1