Справа № 362/6503/17
Провадження № 1-кс/362/1370/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,-
в с т а н о в и в:
8 грудня 2017 року слідчий СВ Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відомості про яке 06.12.2017 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002126.
За матеріалами клопотання вбачається, що 06.12.2017 року близько 17 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, спільно з ОСОБА_7 знаходився за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час бесіди між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , виникла сварка, яка раптово переросла в бійку, в результаті якої у ОСОБА_4 виник умисел на спричинення ОСОБА_7 тілесного ушкодження. В подальшому ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи наслідки та бажаючи їх настання, кухонним ножем, що знаходився в його будинку, наніс удар правою рукою в область грудей з ліва ОСОБА_7 , в результаті чого останній отримав проникаюче поранення грудної клітини без пошкодження внутрішніх органів.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а саме у спричинені умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Вина ОСОБА_4 , підтверджується протоколом огляду місця події від 06.12.2017 року, протоколами допиту свідків, показами самого підозрюваного та іншими матеріалами в їх сукупності.

Слідчий поліції у клопотанні на обґрунтування необхідності арешту підозрюваного посилається на те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Слідчий вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного

ОСОБА_4 , не є можливим, оскільки останній вчинив тяжкий злочин, будучи раніше неодноразово судимим, тобто підозрюваний має схильність до вчинення кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому, застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.
Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, та просили застосувати більш м`який вид запобіжного заходу.
Заслухавши учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Заслухавши учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку про можливість часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Заслухавши слідчого, прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, пришов до наступного висновку.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

?здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

?пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

За вимогами ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК, враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні за ч.1 ст. 263 КК України - позбавлення волі на строк до восьми років, також в поданні слідчого відсутні будь-які докази про наявність зазначених ризиків і про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Не доведені такі ризики і прокурором у судовому засіданні.

Оскільки, в порушення п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчим та прокурором не було надано слідчому судді об`єктивних доказів про наявність достатніх підстав вважати, що відносно ОСОБА_4 , існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не надано доказів про недостатність застосування більш м"яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні, крім того, суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання в суді слідчим не надано суду висновку судово-медичної експертизи, щодо визначення тяжкості заподіяних громадянину ОСОБА_7 , тілесних ушкоджень, оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , більш м"який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а саме домашній арешт із покладенням на ОСОБА_4 , обов`язків, передбачених п.п.1, 2, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 195, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Калинівка Васильківського району, Київської області, українця, громадянина України, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб по 5 лютого 2018 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язок:

?не залишати житло за місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 21-00 год. до 06-00 год;

?з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час.

Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання та контролю органу національної поліції за місцем фактичного проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1