печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду у м. Києві судове провадження за клопотанням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0007953 ОСОБА_3 під домашнім арештом та строку виконання покладених на підозрюваного обов`язків у межах строку досудового розслідування,-

В С А Т А Н О В И В:
19.12.2017 у провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0007953 ОСОБА_3 під домашнім арештом та строку виконання покладених на підозрюваного обов`язків у межах строку досудового розслідування.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що завершити досудове розслідування не представилось можливим, внаслідок особливої складності провадження, оскільки необхідно виконати великий обсяг слідчих та процесуальних дій, а саме: залучити до провадження близько 300 осіб як потерпілих та допитати їх про обставини вчинення кримінальних правопорушень, пред`явити їм для впізнання підозрюваних та інших осіб, які можуть бути причетними до вчинення злочинів, провести за участю потерпілих слідчі експерименти, призначити та провести судові експертизи, шляхом проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій встановити всіх осіб, причетних до вчинення цього та інших кримінальних правопорушень.Крім цього, необхідний час для виконання вимог ст. 290 КПК України, складання реєстру матеріалів досудового розслідування та обвинувального акту.
Разом з тим, заявлені ризики, які існували при обранні підозрюваному міри запобіжного заходу продовжують існувати, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 під домашнім арештом, заборонивши йому залишати місце проживання в період з 22.00 год. до 07.00 год. наступної доби, строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, з покладення відповідних обов`язків.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в частині застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, вказавши, що даний запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного
Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання .
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Так, судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0007953 за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 146 КК України.

24.03.2017 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України.
31.03.2016 слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси йому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
27.07.2017 підозрюваному ОСОБА_3 змінено запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт за місцем його проживання та покладено ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Строк дії вказаного запобіжного заходу та обов`язків, покладених на підозрюваного продовжено до 24.12.2017.
18.12.2017 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 12-ти місяців, а саме до 24.03.2018.
З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.
Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що ОСОБА_3 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про можливе притягнення до кримінальної відповідальності; знищити, приховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих.
Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.
Наряду з вказаним, слідчий суддя враховує процесуальну позицію підозрюваного щодо згоди із позицією прокурора, який в судовому засіданні просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про доцільність задоволення даного клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 2, 9, 177, 178, 179, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0007953 ОСОБА_3 під домашнім арештом та строку виконання покладених на підозрюваного обов`язків у межах строку досудового розслідування залишити без задоволення.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0007953, а саме до 24.02.2018 включно, з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, або до процесуального керівника прокурора у кримінальному провадженні за вимогою;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або роботи;

- здати слідчому або прокурору у кримінальному провадженні на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1