Справа № 640/4960/17
н/п 1-кс/640/8649/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
31.10.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Харківської області молодшим радником юстиції ОСОБА_4 , про надання тимчасового доступу і можливість вилучення предмету, який може бути предметом кримінального правопорушення крадіжки майна потерпілої ОСОБА_5 в період з 03 по 07 лютого 2017 року із квартири АДРЕСА_1 та містити інформацію, що становить охоронювану законом таємницю, а саме телефону марки «Nokia-C5.00.2» IМЕI: НОМЕР_1 , який перебуває у володінні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Окрім того, в ніч 29.07.2017 ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , діючи за попередньою змовою у групі осіб, шляхом пошкодження замка вхідних дверей, проникли до приміщення перукарні « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , звідки таємно викрали належне ОСОБА_12 майно: машинки для стрижки в кількості 2 шт, туалетну воду, духи в кількості 21 флакона на суму 12 175 грн.
Також, в ніч 29.07.2017 ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , діючи за попередньою змовою у групі осіб, шляхом пошкодження рами вікна, проникли в квартиру АДРЕСА_5 , звідки скоїли крадіжку належних ОСОБА_13 ноутбуку марки «Аcer», планшету марки «Техет», тюнера та іншого майна загальною вартістю 8 160 грн.
30.07.2017 та 02.08.2017 за фактами таємного викрадення належного відповідно потерпілим ОСОБА_13 та ОСОБА_12 майна, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
Окрім того, в період з 03 по 07 лютого 2017 року невстановлена особа проникла, шляхом злому замка вхідних дверей до квартири АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала належне ОСОБА_5 майно: шубу з хутра норки вартістю 30 000 грн, телефон марки «Nokia-С5.00.5мр», банківську картку та набір викруток для точних робіт.
Допитана в якості потерпілої, ОСОБА_5 , окрім іншого, пояснила, що упаковка та інші документи з вказівкою заводського номера викраденого телефону у неї не збереглись, але вона може впізнати його за зовнішнім виглядом.
Допитаний в якості підозрюваного, ОСОБА_10 пояснив, що на початку лютого 2017 року він разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_11 проникли в квартиру, розташовану в будинку по АДРЕСА_6 , звідки викрали шубу, яку він збув на території м.Ізюм Харківської області.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, що на початку березня 2017 року він купив за 300 грн у раніше не знайомого йому чоловіка на території м.Ізюма, без якихось документів та упаковки, телефон марки «Nokia-C5.00.2» IМЕI: НОМЕР_1 , яким користується до теперішнього часу він та його дружина ОСОБА_15 .
Слідчий зазначає, що з метою встановлення, чи є вищевказаний телефон викраденим в період з 03 по 07 лютого 2017 року з помешкання потерпілої ОСОБА_5 належним їй майном, тобто предметом злочину, необхідно провести його огляд та пред`явити телефон для впізнання потерпілій.
Слідчий вважає, що з метою забезпечення проведення вказаних слідчих дій, необхідно тимчасово вилучити телефон марки «Nokia-C5.00.2» IМЕI: НОМЕР_1 , в особи, в володіння якої він перебуває, а саме у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , після чого, після чого, за наявності підстав, передбачених ст. 167 КПК України - накласти на нього арешт.
Провести огляд телефону марки «Nokia-C5.00.2» IМЕI: НОМЕР_1 та пред`явити його для впізнання іншим способом не можливо, оскільки, відповідно до ст. 162 КПК України, в ньому можуть міститись відомості, що становлять охоронювану законом таємницю: інформація, що відноситься до особистого листування особи та інші записи особистого характеру, а також персональні дані особи, що знаходяться у її особистому володінні.
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання слідчого в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
Неприбуття цієї особи за судовим викликом, відповідно до ч.4 ст. 163 КПК України, не є перешкодою для розгляду цього клопотання.
Слідчий суддя, вислухавши доводи слідчого, дослідивши документи та оцінивши докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання, доходить висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
За змістом ч. 5 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
В статті 132 КПК України викладені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Так, відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч.2 ст. 160 КПК України у клопотанні про тимчасовий доступ до речей та документів зазначаються: речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
Однак, в порушення вимог ч. 2 ст. 160 КПК України слідчий не виклав у клопотанні короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання, а лише констатував факт, що «з метою встановлення, чи є вищевказаний телефон викраденим в період з 03 по 07 лютого 2017 року з помешкання потерпілої ОСОБА_5 належним їй майном, тобто предметом злочину, необхідно провести його огляд та пред`явити телефон для впізнання потерпілій», не зазначив у чому полягає неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей, не обґрунтував необхідності вилучення телефону, хоча ставить про це питання.
Таким чином слідчий всупереч вимогам ч.ч.5, 6 ст. 163 КПК України не довів наявність достатніх підстав вважати, що речі, про тимчасовий доступ до яких ставиться питання, самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
Крім того, слідчий в клопотанні посилається на необхідність тимчасово вилучити телефон марки «Nokia-C5.00.2» IМЕI: НОМЕР_1 , в особи, в володіння якої він перебуває, а саме у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після чого, за наявності підстав, передбачених ст. 167 КПК України - накласти на нього арешт. Так, допит свідка ОСОБА_6 був здійснений 12.09.2017 р. та слідчий не був позбавлений можливості в порядку вимог КПК України після допиту свідка звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна (телефону) з метою збереження речових доказів.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Крім того, слідчий в прохальній частині клопотання зазначає про можливість бути вказаному телефону речовим доказом, тобто посилається на припущення про можливість чи не можливість бути телефону речовим доказом у кримінальному провадженні.
Тому слідчий суддя вважає відсутні підстави для задоволення клопотання.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 107, 132, 160, 163, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1