1 із 2 Провадження №1-кс/303/1118/17
Справа номер №303/4173/17
ухвала
18 вересня 2017 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м.Мукачево клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000811 25 липня 2017 року,-
В С Т А Н О В И В:
13 вересня 2017 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000811 25 липня 2017 року (кваліфікація частини 1 статті 286 КК України).
Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000811, на підставі ухвали Мукачівського міськрайонного суду від 25 липня 2017 року накладено арешт на тимчасово вилучені: транспортний засіб марки FIAT DOBLO білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 .
На теперішній час слідчим прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України.
З урахуванням наведеного вище просить скасувати арешт, накладений 25 липня 2017 року ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду на тимчасово вилучене майно, а саме: транспортний засіб марки FIAT DOBLO білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 .
В судове засідання заявник не з`явився будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду клопотання, строки розгляду якого визначені частиною 2 статті 174 КПК України.
Оглянувши матеріали клопотання, слід прийти до наступного.
Пунктом 19 частини 1 статті 7 КПК України та частини 1 статті 26 КПК України визначено, що однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно зі статтею 131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним.
Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

2 із 2
З правових позицій, висловлених в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України від 26 січня 2016 року, справа №5-2474км15 вбачається, що якщо прийняття певного рішення прямо не передбачено кримінальним процесуальним законом, воно може бути прийняте судом, якщо відповідає вимогам розумності й справедливості.
Неявка заявника до суду, з урахуванням вимог диспозитивності судового розгляду, унеможливлює розгляд його клопотання по суті.
Як зазначено вище заявник, будучи повідомленим належним чином в судове засідання не з`явились, подане клопотання не підтримав. Згідно правової позиції, викладеної в пункті 7 Узагальнень «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.
Таким чином, з урахуванням наведеного вище та викладеною стороною обвинувачення позицію щодо невставнолення підстав для скасування заходу забезпечення кримінального правопорушення, а також той факт що вимоги клопотання заявники не підтримують (в судове засідання не прибули), приходжу до переконання, що клопотання про скасування арешту майна слід залишити без розгляду.
Керуючись ст.ст. 9,167,170,174,309 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000811 25 липня 2017 року - залишити без розгляду
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1