печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9707/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 квітня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 ,

слідчого слідчої групи, якій доручено проведення досудового розслідування, ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням представника ОСОБА_3 ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009, -

В С Т А Н О В И В :
21.02.2018 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника представника ОСОБА_3 ОСОБА_4 , яке передано слідчому судді ОСОБА_1 22.02.2018, про часткове скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/35543/17-к від 26.04.2017 на:
- грошові кошти в сумі 6 857 доларів США, 27 400 (двадцять сім тисяч чотириста) Євро та 3 013 900 (три мільйони тринадцять тисяч дев`ятсот) гривень, вилучені 24.04.2017 в ході обшуку за адресою фактичного проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 ;
- грошові кошти в сумі 165 000 (чотириста тисяч) доларів США із загальної суми 400 000 (чотириста тисяч) доларів США, вилучені 26.04.2017 в ході обшуку у банківському індивідуальному сейфі № НОМЕР_1 який орендує ОСОБА_6 , розташованому у приміщенні Центрального відділення АТ «Укрексімбанк» за адресою: м. Київ, вул. Німецька, 5, шляхом заборони розпорядження та користування ними.
В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна. Зазначене в своїй сукупності свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.
Присутній у судовому засіданні слідчий заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на обґрунтованість ухвали слідчого судді про накладення арешту, вказав, що на даний час дія вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не втратила свою актуальність, а підстави які були на час накладення арешту продовжують існувати.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши обґрунтування адвоката, заперечення слідчого, приходить до наступного.
Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009, за підозрою ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України.
В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.06.2017 задоволено клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України в м. Києві та Київській області ОСОБА_5 та накладено арешт, зокрема, на
- грошові кошти в сумі 166 857 (сто шістдесят шість тисяч вісімсот п`ятдесят сім) доларів США, 27 400 (двадцять сім тисяч чотириста) Євро та 3 013 900 (три мільйони тринадцять тисяч дев`ятсот) гривень, вилучені 24.04.2017 в ході обшуку за адресою фактичного проживання ОСОБА_6 : АДРЕСА_1 ;
- грошові кошти в сумі 400 000 (чотириста тисяч) доларів США, вилучені 26.04.2017 в ході обшуку у банківському індивідуальному сейфі № НОМЕР_1 який орендує ОСОБА_6 , розташованому у приміщенні Центрального відділення АТ «Укрексімбанк» за адресою: м. Київ, вул. Німецька, 5, грошових коштів: 400 000 (чотириста тисяч) доларів США, - шляхом заборони розпорядження та користування ними.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 26.06.2017 при накладенні арешту слідчий суддя керувався вимогами ст. 173 КПК України, врахував, що арешт необхідний з метою забезпечення зберігання речових доказів, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України. Наряду з вказаним, слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, встановив, що таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.
При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України
З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Зазначена правова підстава для накладення арешту на майно є самостійною правовою підставою та Закон не ставить в залежність можливість накладення арешту на таке майно з процесуальним статусом особи, у володінні якої воно перебуває. А отже, майно, яке має ознаки, визначені у ч. 2 ст. 167 КПК України, може підлягати арешту у кримінальному провадженні, в якому не повідомлено про підозру жодній особі.
Наряду з вказаним, варто зазначити, що слідчий суддя відноситься критично до тверджень адвоката, що з числа вилучених грошових коштів є частина, яка є особистими заощадженнями матері підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_3 , на підтвердження чого посилається на дані ощадних книжок на ім`я ОСОБА_3 , договорів банківських вкладів та копію заяви ОСОБА_3 на видачу готівки з депозитних рахунків, оскільки належних доказів того, що саме вилучені грошові кошти є ОСОБА_3 слідчому судді не надано.
Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, а відтак у задоволенні клопотання, слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 379, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотанням представника ОСОБА_3 ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000009, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.06.2017 у справі 757/35543/17-к залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1