В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Слідчим суддею встановлено, що досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 разом з невстановленими особами, в невстановлений час та при невстановлених обставинах, з метою особистого збагачення, вирішили отримувати гроші для власних потреб, шляхом обману громадян, вступивши між собою в попередню злочинну змову, при наступних обставинах.
Так, 18.09.2017 у невстановлений слідством час, разом з невстановленими особами, прибули на зупинку громадського транспорту «станція Берестейська» в м. Києві, де почали спостерігати за перехожими, з метою пошуку особи, коштами якої можна було заволодіти шахрайським шляхом.
Цього ж дня, приблизно о 14 годині 00 хвилин ОСОБА_5 та невстановлена особа, звернули увагу на ОСОБА_6 та вирішивши заволодіти грошовими коштами останньої. З метою виконання свого злочинного умислу, невстановлена особа, діючи узгоджено з ОСОБА_5 , підійшла до раніше незнайомої потерпілої ОСОБА_6 та, назвавшись менеджером торгівельних мереж, під приводом участі в акційному розіграші передала картку з надписом «ЮТА» та запропонувала поспілкуватися з ОСОБА_5 , який назвався « ОСОБА_7 », на що ОСОБА_6 , не підозрюючи про дійсні наміри останніх, погодилась.
В ході огляду місця події, проведеного в період часу з 19 год. 40 хв. по 20 год. 20 хв. 18.09.2017 за адресою: м. Київ, пр. Перемоги, 47, де на асфальтованій ділянці знаходиться автомобіль марки «Mitsubishi Carisma» д.н.з. НОМЕР_1 . В ході огляду місця події виявлено та вилучено:
-Сумка чорного кольору, у якій знаходяться, мобільний телефон «Iphone», жувальна гумка, візитка адвоката ОСОБА_8 , 4455 гривень: вісім купюр номіналом 500 гривень - ВЖ 4208181, СЖ 6933635, ЛЗ 7166005, ЛИ 6570135, СЖ 7869094, ЗД 7373999, УЖ 8382504, ФЗ 6984374; дві купюри номіналом 200 гривень - УФ 2172390, УИ 5213377; дві купюри номіналом 20 гривень - ПІ 6354387, ТЛ 4525706; дві купюри номіналом 5 гривень - ТВ 5308256, РТ 8905380; дві купюри номіналом 2 гривні - НА 3805076, ТЖ 7521281; одна купюра номіналом 1 гривня - ТА 4674881; 2 гривні та 25 копійок монетами різного номіналу, одна купюра номіналом 100 доларів США KD 18474758A,
-4 паперові конверти із рекламними буклетами
-Два записних блокноти для записів
-Сертифікати магазинів «Ельдорадо», «Юта», «Старт»
-Бейджики на шнурках з різними написами
-2 мобільних телефони «Samsung»
-Мобільний телефон «Nokia»
-Брелок із двома ключами до авто
-Зарядний пристрій «Samsung»
-Предмет схожий на телескопічну трубку
-Купюри грошових коштів (долари США, Євро та російські рублі), зовні схожі на фальшиві
-Мобільний телефон «Vsun»
-Автомобільний навігатор «Prestigio»
-Поліетиленовий пакет «АТБ» із рекламними буклетами та двома паперовими конвертами
-Рушник темно-синього кольору, чоловічий піджак коричневого кольору, чоловіча куртка чорного кольору, чоловіча куртка сірого кольору, куртка чоловіча темно-зеленого кольору;
-Предмет із палками, з`єднані, одна є яких ушкоджена, ззовні схожий на холодну зброю «Нунчаки»;
-Два пластикових стікера, всередині яких наявні картки, візитки фірми «Юта» та зазначено , що пред`явнику даної картки скидка 15 %;
-Рекламні журнали та нарізки із них;
-Поліетиленові пакети із написом «АТБ» та «Швидко гроші»;
20.09.2017 до Солом`янського районного суду м. Києва було подано клопотання про накладення арешту на майно, яке було розглянуто слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_9 та 21.09.2017 повернуто прокурору Київської місцевої прокуратури №9 для усунення недоліків.
Слідчий в поданому клопотанні зазначав, що вилучені під час огляду місця події 18.09.2017 вищезазначені речі являється знаряддям злочинної діяльності та необхідний для подальшого встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, а саме встановлення походження грошових коштів, шляхом перевірки до вчинення інших кримінальних правопорушень на території м. Києва, проведення експертиз у кримінальному провадженні, встановлення тотожності паперових конвертів вилучених у автомобілі марки «Mitsubishi Carisma» д.н.з. НОМЕР_1 та потерпілої ОСОБА_6 , направлення запитів до торгових мереж «Ельдорадо», «Юта», «Старт» та інших, з метою підтвердження або спростування працевлаштування ОСОБА_5 , отримання тимчасового доступу до речей та документів, а саме вилучених мобільних телефонів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зважаючи на викладене вище, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, в зв`язку з чим вважаю за можливе клопотання задовольнити.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Відповідальним за зберігання майна, на яке накладено арешт у відповідності до вимог Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду від 27.08.2010 року № 51/401/649/471/23/125 визначити слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1