Справа № 403/496/17
Провадження №1-кс/403/61/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 вересня 2017 р. Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання: ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
слідчого СВ Устинівського ВП Долинського ВП ГУНП
в Кіровоградській області: ОСОБА_5
захисника (адвокат): ОСОБА_6
підозрюваного: ОСОБА_7
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Степове Первомайського району Миколаївської області, українцю, громадянину України, освіта повна вища, одруженому, раніше не судимому, виконуючому обов`язки директора державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№37)», зареєстрованому жителем за адресою: АДРЕСА_1
за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_7 підозрюється в тому, що з 01 вересня 2017 року, відповідно до наказу Міністерства юстиції України за №3366/к від 01 вересня 2017 року на ОСОБА_7 було покладено виконання обов`язків директора державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)», роташованого у с. Інгульське Устинівського району Кіровоградської області. Згідно посадової інструкції №077 та Статуту державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)», директор цього підприємства, є посадовою особою, яка виконує повноваження, пов`язані з виконанням адміністративно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто: директор підприємства очолює та координує всі види діяльності Підприємства; визначає напрямки розвитку Підприємства у формуванні фінансово-цінової, кредитно-банківської, податкової та страхової політики, соціальної та зовнішньоекономічної діяльності; організовує роботу і ефективну взаємодію виробничих одиниць, цехів та інших структурних підрозділів підприємства, направляє їх діяльність на досягнення високих темпів розвитку і удосконалення виробництва та продукції; забезпечує виробництво конкурентноспроможної продукції, у відповідності до технічної документації; організовує діяльність персоналу на досягнення високих економічних та фінансових результатів у виробничо-господарській діяльності підприємства. 01 вересня 2017 року між державним підприємством «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)», в особі ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 укладено договір про надання послуг з консультацій по агрономії, який не перебував у трудових відносинах із цим підприємством, передбачені угодою послуги не надавав. У період з 16 вересня по 29 вересня 2017 року, ОСОБА_7 , як виконуючий обов`язки директора державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№37)», за попередньою змовою з ОСОБА_8 незаконно привласнили державне майно: 113,84 т. пшениці 6-го класу на суму 449668.00 грн., 161,84 т. ячменю на суму 678861,64 грн., 136,16 т. насіння соняшника на суму 1094947,14 грн. Врожай сільськогосподарських культур ОСОБА_7 та ОСОБА_8 незаконно реалізували ТОВ СП «Нібулон» без відповідних договорів купівлі - продажу та дозволу Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства Юстиції України, чим причинено державним інтересам матеріальну шкоду на загальну суму 2223476,78 грн. Таким чином ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні привласнення та розтрати чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст.191 КК України. В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , прокурор ОСОБА_4 та слідчий органу внутрішніх справ ОСОБА_5 вважають, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 підлягає задоволенню, як обгрунтоване.
В судовому засіданні захисник (адвокат) ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_7 вважають, що повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України та клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованим.
Заслухавши прокурора ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого органу внутрішніх справ ОСОБА_5 , захисника (адвокат) ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , аналізуючи зібрані по кримінальному провадженню докази, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 4 ст.176, ст.177 КПК України встановлено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Клопотання прокурора про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 184 КПК України.
Згідно повідомлення про підозру, 29 вересня 2017 року начальником Устинівського відділу Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 встановленій досудовим слідством особі повідомлено про підозру у вчиненні привласнення та розтрати чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
У повідомленні про підозру від 29 вересня 2017 року зазначено, що земельна ділянка державної власності, на якій проведено зняття врожаю сільськогосподарських культур 2017 року, відповідно до Державного акта на право постійного користування землею, перебуває у користуванні державної установи Устинівський виправний центр №37. Знятий на земельній ділянці врожай сільськогосподарських культур є державною власністю в особі державної установи Устинівський виправний центр №37 Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства Юстиції України. Згідно Статуту державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)» у власності чи користуванні цього підприємства земельної ділянки не має. У цього підприємства відсутні належні правовстановлюючі документи про право власності на врожай сільськогосподарських культур 2017 року. Відповідно до абз.11 п.7.8 «Директор підприємства», розділу 7 «Управління підприємством» Статуту державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№37)», директор цього підприємства розпоряджається коштами та майном Підприємства відповідно до цього Статуту та законодавства. Повідомлення про підозру обґрунтовується: Статутом підприємства, посадовими обов`язками директора Підприємства, фінансово-бухгалтерськими документами, договорами між суб`єктами господарювання щодо врожаю сільськогосподарських культур, які є державною власністю та показаннями свідків. Тобто,повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, де об`єктом є майно державної власності на суму 2223476,78 грн. є обгрунтованим.
Сторона захисту обґрунтовано посилається на допущені досудовим слідством процесуальні порушення, які підлягають вирішенню під час досудового слідства сторонами кримінального правопорушення. Статтею 178, ч. 1 ст.183 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
ОСОБА_7 перебуває на посаді виконуючого обов`язків директора державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)» і згідно посадової інструкції №077 та Статуту державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (37)», як директор цього підприємства, є посадовою особою, яка виконує повноваження, пов`язані з виконанням адміністративно-господарських та адміністративно-господарських функцій. Таким чином, ОСОБА_7 виконуючи службові обов`язки має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на окремих свідків, які в тому числі є працівниками цього Підприємства.
Встановлені обставини та подані письмові докази обгрунтовують наявність ризиків, передбачених у пунктах 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів. З метою запобігання цим ризикам, суд вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 підлягає задоволенню, як обґрунтоване. Частинами 4,5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. Розмір застави підозрюваному ОСОБА_7 необхідно визначити відповідно до положень ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, так як внаслідок умисного особливо тяжкого злочину проти власності державним інтересам причинено матеріальну шкоду в особливо великих розмірах. Керуючись ст.ст.170-173, 370,372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області через Устинівський районний суд протягом п`яти днів з дня проголошення.
Слідчий суддя Устинівського
районного суду: ОСОБА_1