УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року в рамках кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
в с т а н о в и в:
18 вересня 2017 року ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року в рамках кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, на земельну ділянку площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташовану за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Слідчий СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , за клопотанням якого було арештовано майно, в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту земельної ділянки площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташованої за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, посилаючись на те, що арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року обґрунтовано та потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження на даний час не відпала.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення представника заявника ОСОБА_3 та слідчого ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року у справі № 761/6226/17 (провадження № 1-кс/761/3957/2017) клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 000356, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, задоволено та накладено арешт, серед іншого, на земельну ділянку площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташовану за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха.

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту на вищевказану земельну ділянку є наявність розумних підозр вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Разом із цим, у своїй ухвалі слідчим суддею не зазначено, що саме послугувало підставою для такого висновку та якими матеріалами кримінального провадження, здобутими в ході досудового розслідування, підтверджується факт того, що земельна ділянка площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташована за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, має значення речового доказу у кримінальному провадженні № 000356 від 26 листопада 2015 року.

У свою чергу, ОСОБА_5 , якому на праві власності належить арештована земельна ділянка, жодним чином не фігурує у кримінальному провадженні № 000356 від 26 листопада 2015 року, що свідчить про те, що застосування такого заходу забезпечення як арешт майна суттєво обмежує безумовне та непорушне право власника на мирне володіння своїм майном, закріплене Європейською конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, а також не виправдовує потреб досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що право власності ОСОБА_5 на зазначену земельну ділянку ніким не оспорюється, а цивільні правочини, за наслідками вчинення яких останній набув право власності на арештоване майно, не визнані в судовому порядку недійсними чи нікчемними.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість застосування в рамках кримінального провадження № 000356 від 26 листопада 2015 року такого заходу забезпечення як арешт земельної ділянки площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташованої за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, яка на праві власності належить ОСОБА_5 .

Окрему увагу слідчий суддя звертає на те, що досудове розслідування даного кримінального провадження здійснюється з 26 листопада 2015 року, в той час як питання про арешт вищевказаної земельної ділянки вирішено ухвалою слідчого судді від 28 лютого 2017 року, що безумовно суперечить загальним засадам кримінального провадження, зокрема принципу розумності строків застосування обмежувальних заходів.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання ОСОБА_5 та скасування арешту земельної ділянки площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташованої за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року в рамках кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року в рамках кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2017 року в рамках кримінального провадження № 000356, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2015 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, на земельну ділянку площею 1,6735 га з кадастровим номером :04:008:0002, розташовану за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1