печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати накладений арешт на грошові рахунки, які належать ОСОБА_5 ..

В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що відпала потреба в накладенні арешту в зв`язку з тим, що ОСОБА_5 не є підозрюваною у кримінальному провадженні.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Заявник підтримав клопотання з викладених в ньому підстав.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України 07.05.2014 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості щодо зловживання своїм службовим становищем колишнім головою Національного банку України ОСОБА_6 при створенні телеканалу "Банківське телебачення", в результаті діяльності якого протягом 2011-2012 років привласнені кошти державного бюджету України у розмірі 117,97 млн. грн., тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 24 листопада 2014 року та 30 травня 2014 року було задоволено клопотання слідчого в ОВС ГПУ ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частина 3 ст. 174 КПК України покладає обов`язок доведеності необхідності арешту на особу, що подала таке клопотання.
Таким чином, оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту кримінальне провадження не є закритим, здійснюється досудове розслідування, а тому потреба в подальшому застосуванні арешту не зникла та він накладений обґрунтовано.
Підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1