1-кс/754/935/17
Справа № 754/4666/17
У Х В А Л А
Іменем України
08 квітня 2017 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

в присутності підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого (зі слів),

В С Т А Н О В И В:
08 квітня 2017 року старший слідчий Слідчого відділу Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в межах проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0004431 від 07 квітня 2017 року.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 , 07.04.2017 року, приблизно о 16 год. 30 хв., знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Драйзера, 8, а саме у приміщенні супермаркету «Сільпо» біля касової зони, побачив раніше невідому йому жінку ОСОБА_7 , у якої в лівій кишені курточки знаходилися грошові кошти в сумі 3420 грн. У цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_7 , а саме вищевказаної суми грошових коштів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, підійшов до потерпілої ОСОБА_7 та лівою рукою дістав з лівої кишені курточки потерпілої грошові кошти в сумі 3420 грн., та почав утримувати їх при собі, однак у цей час таємні дії ОСОБА_5 були викриті потерпілою, яка намагалася його затримати.

ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ігноруючи вимоги потерпілої зупинитися та повернути їй майно, намагався залишити місце вчинення кримінального правопорушення, однак не довів свій злочинний умисел до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівниками служби охорони.

Своїми діями ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 186 КК України, зареєстроване до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004431 від 07 квітня 2017 року.

Згідно з клопотанням, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: оглядом місця події від 07.04.2017 року за адресою: м. Київ, вул. Драйзера, 8.; постановою про визнання предмету речовим доказом; допитом потерпілої ОСОБА_7 ; допитом свідка ОСОБА_8 ; допитом свідка ОСОБА_9 ; допитом свідка ОСОБА_10 ; допитом свідка ОСОБА_11 ;протоколом перегляду відеозапису.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 не працює, отже не має постійного джерела прибутку, у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування, може вчинити інше правопорушення, впливати на покази свідків, потерпілу, що унеможливлює застосувати менш суворі запобіжні заходи, слідчий просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, виходячи із обставин, якими воно обґрунтовується.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти даного клопотання, вважав його необґрунтованим, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки його підзахисний має сім`ю, двох неповнолітніх дітей, отже має міцьні соціальні зв`язки. Крім того, захисник зазначив про неможливість тиску його підзахисного на свідків (охоронців супермаркету) та потерпілу, яка вже надала покази, а грошові кошти визнані речовими доказами із зазначенням номерів купюр.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, просив обрати йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавлення волі.

Судом встановлено, що 08 квітня 2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 186 КК України.

07 квітня 2017 року (час фактичного затримання о 16 годині 35 хвилин), в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 186 КК України. При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є злочином середньої тяжкості, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років, а також те, що підозрюваний постійно не проживає за місцем реєстрації в місті Харкові (періодично змінює місце проживання), не працює, а отже не має постійного джерела прибутку, офіційно одружений і має двох неповнолітніх дітей, раніше судимий. На даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Крім того, слідчий суддя враховуючи положення ст. 178 КПК України, приходить до висновку, що ОСОБА_5 працездатний, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню в слідчому ізоляторі не хворіє.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого старшого слідчого Слідчого відділу Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий (зі слів), запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту його затримання, тобто до 05 червня 2017 року включно.
Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1600,00 грн.), що становить 32 000,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.

В разі внесення застави ОСОБА_5 , покласти на нього обов`язки:

1.прибувати за кожною вимогою до суду та до слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві;

2. не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;

Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. А підозрюваним протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: