1Справа № 335/3747/17 1-кс/335/2557/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2017 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши клопотання директора ТОВ «Торгстандарт Плюс» ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000022,

ВСТАНОВИВ:

До Орджонікідзевського районного суду Запоріжжя звернувся директор ТОВ «Торгстандарт Плюс» ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000022. У клопотанні зазначив, що ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.01.2017 задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Торгстандарт Плюс»», які знаходяться на банківських рахунках відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк». Із ухвали про накладення арешту вбачається, що досудове розслідування проводиться у кримінальному провадженні № 0000022 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України від 17.01.2017, за фактом створення ряду фіктивних підприємств, у тому числі ТОВ «Торгстандарт Плюс», діяльність яких не передбачає реальне придбання будь-якого товару та послуг, а складається із безготівкових операцій, такі дії заподіяли державі шкоду у вигляді ненадходження до бюджету податку на додану вартість. Із такими висновками суду заявник не погоджується, оскільки ТОВ «Торгстандарт Плюс» зареєстровано 19.11.2011, є платником податку на додану вартість з 2012 року, заборгованості зі сплати податків не має, є діючим суб`єктом господарювання, займається неспеціалізованою оптовою торгівлею. Керівником ТОВ «Торгстандарт Плюс» являється ОСОБА_5 , а засновником ОСОБА_6 . У клопотанні вказав, що із рахунків підприємства знімаються готівкові кошти, лише для виплати заробітної плати, а із виписки за особовим рахункам ТОВ «Торгстандарт Плюс» можна зробити висновок про систематичні розрахунки за господарськими договорами. У зв`язку із вищевикладеним заявник просить клопотання задовольнити.

В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Представник прокуратури ОСОБА_4 в судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив відмовити в його задоволені.

Дослідивши матеріали клопотання та надані в судовому засіданні документи, заслухавши пояснення представника заявника, прокурора, приходжу до висновку про обґрунтованість скарги з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ФР ГУ ДФС у Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000022 від 17 січня 2017 року за фактом створення невстановленими особами з метою прикриття незаконної діяльності (з метою мінімізації податкового навантаження та штучного формування схемного податкового кредиту з ПДВ підприємствам-контрагентам) ряду підприємств. Так, саме з цією метою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували підприємства ТОВ «Еко Стандарт-А» (код за ), ТОВ «Торгстандарт Плюс» (код за ) та ТОВ «ТК «Діада» код за ) на яких було призначено на посаду директора ОСОБА_5 , TOB «Сетіка» (код за ), TOB «Спецремелектромонтаж» (код за ), ТОВ «Скіфремторг» (код за ) та ТОВ «Електроспецмантаж» (код за ) на яких було призначено на посаду директора ОСОБА_8 . Також вказаною групою осіб зареєстровані підприємства ТОВ «Торгсістемс-М» (код за ЄДПОУ 40582439), ТОВ «Беліта» (код за ), ТОВ «Панрас» (код за ), ТОВ «Нордінгтрейд» (код за ) та ТОВ «Орбіта ДТ» (код за ) посадові особи яких переважно зареєстровані в Донецькій та Луганській областях. Діяльність вказаних підприємств не передбачає придбання будь якого товару та послуг, а складається з проведення безтоварних операцій, таким чином заподіяли матеріальну шкоду державі у вигляді ненадходження до бюджету податку на додану вартість.

30.01.2017 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя в рамках даного кримінального провадження задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Торгстандарт Плюс» (код за ) № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 313399), розташованого за адресою: 49094, м. Дніпро, вул. Набережної Перемоги, 50. Даною ухвалою заборонено проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів з банківських рахунків № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 313399), розташованого за адресою: 49094, м. Дніпро, вул. Набережної Перемоги, 50.

В ухвалі слідчого судді від 30.01.2017 про накладення арешту зазначено, що вищезазначені підприємства входять до структури конвертаційного центру, який створили ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 .. Дані особи за грошову винагороду надають послуги по переводу безготівкових грошових коштів в готівку, штучному формуванню податкового кредиту з ПДВ та валових витрат підприємства реального сектору економіки, шляхом проведення безтоварних операцій та реалізації ТМЦ. Для надання зазначених послуг останніми створені та використовуються суб`єкти господарської діяльності, в тому числі ТОВ «Еко Стандарт-А». Грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Еко Стандарт-А» є предметом протиправної діяльності щодо сприяння суб`єктам підприємницької діяльності в мінімізації ними податкових зобов`язань, розкраданню державного майна, надійшли на рахунок фіктивного суб`єкта господарювання в наслідок вчинення кримінального правопорушення є засобами для розкриття злочину, виявлення винних осіб, та в подальшому визнанні речовими доказами по кримінальному провадженню. Також дані грошові кошти відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, є предметом протиправних дій та набуті злочинним шляхом, відтак є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000022 від 17 січня 2017 року. Виходячи з вказаних обставин, слідчим суддею зроблено висновок про наявність передбачених ст.170 КПК України підстав для арешту грошових коштів, на які прокурор просив накласти арешт, з метою забезпечення зберігання речових доказів в кримінальному провадженні та забезпечення можливої конфіскації майна.
Згідно з п. 18 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Виходячи з ч. 3 ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.
В судовому засіданні представником ТОВ «Торгстандарт Плюс» спростовано доводи органу досудового розслідування про фіктивність даного підприємства. З наданих суду документів, а саме: наказу №5 від 04.06.2016, про те, що ОСОБА_9 приступив до роботи на посаді директора ТОВ «Торгстандарт Плюс» з 04.06.2015, на підставі рішення власника №5 від 03.06.2015, виписок по банківських рахунках, податкових декларацій з податку на додану вартість за 2016-2017 роки, звітів про дебетові операції по рахункам, договорів поставки, договорів зберігання, видаткових накладних, товарно-транспортних накладних, договору оренди нежитлового приміщення, за яким ОСОБА_5 в особі директора ТОВ «Торгстандарт плюс» винаймає нежитлове приміщення з метою зберігання будівельних матеріалів, товарів широкого вжитку та сільськогосподарської продукції, вбачається ведення підприємством реальної господарської діяльності. Також в судовому засіданні встановлено, що ТОВ «Торгстандарт плюс» є платником податку на додану вартість з 2012.

Слідчий суддя приходить до висновку, що надані в судовому засіданні дані про господарську діяльність ТОВ «Торгстандарт плюс» спростовують висновок про те, що арештовані грошові кошти на рахунках ТОВ «Торгстандарт плюс» є предметом кримінального правопорушення, яке розслідується у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 84 КПК України імперативно передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Отже, аналітична довідка не є засобом доказування в розумінні положень ч. 2 ст. 84 КПК України, носить виключно інформаційний характер, викладені в ній висновки підлягають перевірці шляхом проведення в кримінальному провадженні слідчих та процесуальних дій, в тому числі шляхом призначення та отримання висновків податкових перевірок, ревізій та відповідних експертиз.
Таким чином, слідчий суддя, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про відсутність підстав для арешту майна ТОВ «Торгстандарт плюс» та відповідно про необхідність його скасування.
Виходячи з вищевикладеного, клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання директора ТОВ «Торгстандарт плюс» ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000022 задовольнити.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.01.2017 у справі № 335/1141/17, 1-кс/335/707/2017, на грошові кошти на банківських рахунках ТОВ «Торгстандарт Плюс» (код за ) № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 313399), розташованого за адресою: 49094, м. Дніпро, вул. Набережної Перемоги, 50 та зняти заборону ТОВ «Торгстандарт Плюс» (код за ) проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів з банківських рахунків № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкритих у ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 313399).

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Ухвалу прийнято у нарадчій кімнаті та проголошено її вступну та резолютивну частини у судовому засіданні 21 березня 2017 року.

Повний текст ухвали виготовлений 27 березня 2017 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1