Справа № 755/8500/15-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "13" квітня 2016 р.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника, особи на зберіганні у якої знаходиться арештоване майно - ТОВ Дніпровська плодоовочева база ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву потерпілого ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення (в порядку ст.. 380 КПК України), -

ВСТАНОВИВ:
До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява потерпілого ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30 травня 2015 року в межах кримінального провадження № 0000285 щодо арешту майна - об`єкту нерухомого майна «Розширення плодоовочевої бази» з 22 404 т. до 26 774 т. оптово-роздрібного плодоовочевого комбінату в Дніпровському районі м. Києва», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 64.

Заявник у своїх доводах щодо необхідності роз`яснення ухвали посилається на те, що потерпілою особою в кримінальному провадженні № 0000285 в рамках якого було накладено арешт на майно.

Фактично, об`єктом злочинних посягань осіб послугував об`єкт нерухомого майна «Розширення плодоовочевої бази», яке було придбане ТОВ «Аскент-Нафта» кінцевим бенефінциаром (власником) якого фактично був ОСОБА_4

22 травня 2015 року рішенням слідчого «Розширення плодоовочевої бази» було визнано речовим доказом, та передано на відповідальне зберігання ТОВ Дніпровська плодоовочева база, що підтверджується постановою слідчого долученої до матеріалів заяви.

Враховуючи той факт, що майно на яке накладено арешт інтенсивно експлуатується ТОВ «Аксент-Нафта», ТОВ «Логістік-Сервіс» та іншими невстановленими особами з використанням тяжкіх механізмів, автотранспорту, а в приміщеннях постійно може знаходиться значна кількість людей. Більш того, вище вказаний об`єкт є недобудованим і його будівництво розпочалося в 90-х роках минулого століття. Тому об`єкт не відповідає не лише пожежним нормам але й будівельним нормам, що лише підтверджується наявність високих ризиків його використання.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши заяву про роз`яснення судового рішення та додані до неї документи, суд приходить до наступного:

ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30 травня 2015 року було задоволено клопотання слідчого в межах кримінального провадження № 0000285 та накладено арешт на майно - «Розширення плодоовочевої бази» з 22 404 т. до 26 774 т. оптово-роздрібного плодоовочевого комбінату в Дніпровському районі м. Києва», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Каховська, 64, а саме нежитлові приміщеннями літери «Г» площею 10 242,2 кв. м. (групи приміщень з № 1 по № 8, групи приміщень з № 28 по № 40, групи приміщень з № 41 по № 45) та нежитлову будівлю ТП літери «Д» площею 57,9 кв. м.

Підставою для накладення арешту на майно стала та обставина, що потерпілим ОСОБА_4 було подано заяву про злочин та Дніпровським РУ ГУ МВС України було внесені в ЄРДР за № 0000285 щодо заволодіння майном потерпілого - об`єктом нерухомого майна - «Розширення плодоовочевої бази» з 22 404 т. до 26 774 т. оптово-роздрібного плодоовочевого комбінату в Дніпровському районі м. Києва».

Судом також встановлено, що в рамках кримінального провадження такий об`єкт було визнано речовим доказом та передано на відповідальне зберігання ТОВ Дніпровська плодоовочева база - особі, яка звернулась з роз`ясненням судового рішення.

Представник ТОВ Дніпровська плодоовочева база в судовому засіданні щодо роз`яснення судового рішення зазначив, що ТОВ Дніпровська плодоовочева база несе правову та матеріальну відповідальність за будь-які випадки втрати чи пошкодження майна, яке взяте на зберігання. У випадку пошкодження такого майна чи його втрати змушене буде відшкодовувати збитки власнику такого майна чи потерпілому.

Крім того зазначив, що об`єкт на який накладено арешт інтенсивно експлуатується з використанням важкої техніки, в ньому постійно перебувають до 300 людей, такий об`єкт побудований з порушенням стандартів та норм, у зв`язку з чим проводиться перевірка його відповідності ДБНам органами архітектури та містобудування. Також зазначив, що майно - «Розширення плодоовочевої бази» з 22 404 т. до 26 774 т. оптово-роздрібного плодоовочевого комбінату в Дніпровському районі м. Києва» розташований на земельній ділянці ТОВ Дніпровська плодоовочева база та у випадку його пошкодження чи знищення будуть завдані негативні наслідки не тільки людям та особам які там можуть знаходитись, а й безпосередньо нерухомому майну ТОВ Дніпровська плодоовочева база, яке розташоване поруч. Заявник вважає, що об`єкт нерухомого майна є потенційно небезпечним в експлуатації, його подальша експлуатація несе значні ризики, як для осіб які його експлуатують так і для ТОВ Дніпровська плодоовочева база , яке відповідає за його збереження.

Крім цього, за інформацією отриманою від ГАСК використання такого об`єкту заборонено.

Таким чином, вище вказаний об`єкт нерухомого майна є потенційно небезпечним в експлуатації, його подальша експлуатація несе значні ризики, як для осіб які його експлуатують так і для ТОВ «Дніпровська плодоовочева база», яке відповідає за його збереження

Інші учасникі судового провадження до суду не з`явилися. Повідомлялися належним чином. Про причини неявки не повідомили, Будь-яких заяв про відкладення не надіслли.

Відповідно до ч.2 ст.380 КПК України,- неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Під час розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на майно слідчим суддею було встановлено, що є достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України. Ухвала про накладення арешту на майно оскаржена не була та її виконання здійснюється ТОВ Дніпровська плодоовочева база.

Згідно положень ст. 170 КПК України Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил КПК України.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

У невідкладних випадках і виключно з метою збереження речових доказів або забезпечення можливої конфіскації чи спеціальної конфіскації майна у кримінальному провадженні щодо тяжкого чи особливо тяжкого злочину за рішенням Директора Національного антикорупційного бюро України (або його заступника), погодженим прокурором, може бути накладено попередній арешт на майно або кошти на рахунках фізичних або юридичних осіб у фінансових установах. Такі заходи застосовуються строком до 48 годин. Невідкладно після прийняття такого рішення, але не пізніше ніж протягом 24 годин, прокурор звертається до слідчого судді із клопотанням про арешт майна.

Якщо у визначений цією частиною строк прокурор не звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна або якщо в задоволенні такого клопотання було відмовлено, попередній арешт на майно або кошти вважається скасованим, а вилучене майно або кошти негайно повертаються особі.

Арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Відповідно до листа від 24.12.2015 року № 10/26-91/2412/10 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, за результатом перевірки було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 року, протокол правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.12.2015 року та ТОВ «Аскент-Нафта» надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 року.

Також, з метою застосування штрафних санкцій, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, до Департаменту запрошено директора ТОВ «Аскент Нафта» для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Наразі департаментом вживаються заходи щодо притягнення ТОВ «Аскент Нафта» до відповідальності передбаченої Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»

Відповідно до листа від 09.02.2016 року № 10/26-74/0902/10 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, директор ТОВ «Аскент-Нафта» не з`явився у визначений час, документи необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та документи, які свідчать про виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.12.2015 року Департаменту не надав.

Таким чином, на момент звернення потерпілого із заявою про роз`яснення ухвали суду від 30 травня 2015 року про накладання арешту, існують обставини, що свідчать про незаконне використання та експлуатацію третіми особами майна, на яке накладено арешт, що підтверджується актами державних контролюючих установ. Тому на даний час у потерпілого та особи на зберіганні у якої знаходиться арештоване майно, виникли обґрунтовані підстави для роз`яснення ухвали слідчого судді від 30.05.2015 року про арешт майна, з метою забезпечення належного зберігання арештованого майна.

Відповідно до ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження.

Дослідивши заяву та додані матеріали, клопотання з додатками про накладання арешту на майно, вислухавши учасників судового розгляду, враховуючи необхідність роз`яснення судового рішення, оскільки воно є незрозумілим потерпілому ОСОБА_4 .

З урахуванням доводів представника ТОВ Дніпровська плодоовочева база зберігача майна, відповідно до акту прийому- передачі майна на відповідальне зберігання, від 22.05.2015 року, - ТОВ Дніпровська плодоовочева база про потенційну небезпечність арештованого майна, небезпеку його експлуатації, яка несе значні ризики для осіб які його експлуатують та для підприємства, яке відповідає за його збереження, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, - арешт майна передбачає заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 170, 380 КПК України.

УХВАЛИВ:
Заяву потерпілого ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення задовольнити.

Роз`яснити ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30 травня 2015 року, якою було задоволено клопотання слідчого в межах кримінального провадження № 0000285 та накладено арешт на майно, а саме виконання ухвали слідчого судді від 30 травня 2015 року про арешт майна відповідно до приписів ст. 170 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у кримінальному провадженні № 0000285.

Ухвала в може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з моменту її проголошення, а учасникам судового процесу, які не були присутні в судовому засіданні, з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: