№ 359/4990/17
Провадження №1-кп/359/370/2017

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
«01» серпня 2017 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області колегія у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участі прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001140 від 21.11.2016 року за обвинуваченням:
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Горбачі Бобровицького району, Чернігівської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, працюючого працюючого сільським Головою АДРЕСА_1 ,- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.368 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
До суду надійшов зазначений обвинувальний акт, після чого було призначено підготовче судове засідання.
Під час підготовчого судового засідання захисниками обвинуваченого було заявлене клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з підстав порушення вимог ст..291 КПК України.
Зазначене клопотання в підготовчому судовому засіданні було підтримане обвинуваченим.
Прокурор в судовому засіданні зазначила, що при вирішенні питання вона покладається на думку суду.
Суд дослідив, проаналізував та оцінив дані викладені в обвинувальному акті та дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Зокрема, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті КК України та формулювання обвинувачення. При цьому, за змістом цієї норми, формулювання обвинувачення в обвинувальному акті викладається після викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті Закону України про кримінальну відповідальність.
У відповідності до ч. 1 ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться не в межах повідомлення особі про підозру, а в межах висунутого їй обвинувачення відповідно до обвинувального акту, який є важливим процесуальним документом і основою для захисту обвинуваченого в суді.
Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року зазначив, що у тексті підпункту «а» п. З ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19.12.1989 у справі «Камасінскі проти Австрії» № 9783/82, п. 79). Крім того, Суд констатував, що положення підпункту «а» п. З ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду ( рішення від 25.03.1999 у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.52).
При викладенні фактичних обставин справи та обвинувачення не зазначено:
Коли, де і за яких обставин у обвинуваченого виник умисел на скоєння кримінального правопорушення, яке йому інкримінується;
В чому конкретно мали полягати дії обвинуваченого, які він мав виконати за отриману неправомірну вигоду;
Які саме перешкоди у виділенні земельних ділянок і яким чином мав усунути обвинувачений за отриману неправомірну вигоду.
Зазначені обставини, що унеможливлюють судовий розгляд кримінального провадження, у зв`язку з чим обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору через його невідповідність вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки обвинувачення, висунуте ОСОБА_6 є неконкретним, а викладені прокурором відомості щодо дій обвинуваченого мають загальний характер.
Крім того, згідно до п.2 ч.5 ст.216 КПК України, детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених, зокрема, ст..368 КК України, якщо наявна умова, що розмір предмета злочину у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину.
В обвинувальному акті зазначено, що голова Мартусівської сільської ради Бориспільського р-ну Київської обл.. ОСОБА_6 був повідомлений про підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.368 КК України у зв`язку з отриманням неправомірної вигоди у розмірі 250 000 євро, що станом на 20.03.2017р. становило 7 227 458 грн., що більше, ніж у 500 разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину, з огляду на що, відповідно до ч.5 ст.216 КПК України, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні мали здійснювати детективи НАБ України.
Відповідно до вимог ч.5 ст.36 КПК України, заборонено доручати проведення досудового слідства у кримінальних правопорушеннях (злочинах), підслідних детективам НАБ України, іншим правоохоронним органам, у тому числі і слідчим прокуратури.
Ч.5 ст.8 Закону України «Про прокуратуру» визначає, що САП є єдиним структурним підрозділом ГПУ, уповноваженим здійснювати нагляд за дотриманням законів НАБ України при проведенні ОРД та досудового слідства, тому і затвердження обвинувального акту надісланого до суду мало відбутись саме прокурорами САП.
З наведеного слід зробити висновок, що досудове розслідування та затвердження обвинувального акту у цьому кримінальному провадженні проводили не уповноважені не це особи.
Тому, невідповідність надісланого до суду обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, полягає в порушенні п.5 при викладенні фактичних обставин справи, які прокурор вважає встановленими, та правової кваліфікації кримінального правопорушення. а також в проведенні досудового розслідування та затвердження обвинувального акту у цьому кримінальному провадженні не уповноваженими не це особами.
На підставі викладеного, керуючись ст. 314 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :
Обвинувальний акт з додатками від 07.06.2017р., у кримінальному провадженні за №0001140 від 21.11.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.368 КК України, повернути до прокуратури міста Києва.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_3
Суддя ОСОБА_2