У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 грудня 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей та документів на підставі матеріалів досудового розслідування за №0010493 від 28 жовтня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання з якого вбачається, що у провадженні слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0010493 від 28 жовтня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України.

Слідчий вказує, що під час досудового розслідування було встановлено, що після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , невстановлена особа шахрайським шляхом намагається заволодіти квартирою АДРЕСА_1 .

Так, в ході допиту потерпілого ОСОБА_5 встановлено, що 14.09.1993 року його матір ОСОБА_4 склала заповіт, про те, що на випадок своєї смерті передає у власність свою квартиру за адресою: АДРЕСА_2 своєму сину ОСОБА_5 . Проте, останньому стало відомо, що існує ще один заповіт від 04.02.2015, відповідно до якого його мати ОСОБА_4 все належне їй майно на день її смерті переходить у власність ОСОБА_6 . Крім того, відповідно до показів ОСОБА_5 , ознайомившись із даним заповітом в останнього виникли сумніви у його дійсності, так як підпис зазначений у ньому містить явні розбіжності з підписом його матері ОСОБА_4 , а тому їй не належить.

В ході допиту в якості свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено, що остання перебувала в дружніх відносинах з ОСОБА_4 , оскільки мешкала поряд з нею. Також ОСОБА_7 пояснила, що в кінці 2014 року ОСОБА_4 заселила до квартири, в якій проживала та яка їй належала на праві приватної власності, квартирантів. Через деякий час ОСОБА_4 розповіла їй про те, що приблизно в лютому 2015 року квартиранти приводили до неї додому приватного нотаріуса, однак ОСОБА_4 ніяких паперів не підписувала.

В ході проведення досудового розслідування даного кримінального провадження встановлено, що існує заповіт від 14.09.1993 року, згідно з яким ОСОБА_4 на випадок своєї смерті передає у власність свою квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , своєму сину ОСОБА_5 .

Згідно зі свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 08 травня 2015 року ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 померла у віці 85 років.

Відповідно до Форми-3 в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 зареєстрована ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, встановлено, що існує ще один заповіт від 04.02.2015, згідно з яким ОСОБА_4 на випадок своєї смерті передає у власність свою квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

На даний час відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, відомості про державну реєстрацію обтяжень відсутні, та згідно з цією ж довідкою квартира за адресою: АДРЕСА_2 , на праві власності не зареєстрована.

Крім того, 15.07.2015 року за заявою ОСОБА_6 про прийняття спадщини, що надійшла поштою, заведена спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 , яка на день смерті мешкала за адресою: АДРЕСА_2 . Правовстановлюючі документи на майно померлої та оригінал заповіту не пред`являлися. Станом на 05.12.2016 року в матеріалах спадкової справи №494/2015 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 немає оригіналів та копій право встановлюючих документів на майно, що належало померлій ОСОБА_4 , а саме: на квартиру АДРЕСА_1 . В матеріалах спадкової справи є копія заповіту від імені ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_6 , посвідченого ОСОБА_8 , приватним нотаріусом Київського нотаріального округу 4 лютого 2015 року за №90, що надійшла поштою.

У зв`язку з вищезазначеним, наразі існують ознаки незаконного заволодіння квартирою АДРЕСА_1 , шляхом шахрайства.

З метою всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні авторознавчої та почеркознавчої експертиз, проведення яких відповідно до методики ідентифікаційного дослідження рукописних текстів, виконаних незміненим почерком проводиться лише при наявності оригіналів документів.

В зв`язку з вищенаведеним слідчий просив про задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 КПК України, після отримання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд здійснює судовий виклик особи, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, за винятком випадку, встановленого частиною другою цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 163 КПК України якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею, судом без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, до яких просить надати доступ слідчий.

Надаючи пояснення з приводу заявленого клопотання, слідчий підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з зазначених у ньому підстав.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, доводи слідчого, суд приходить до висновку про необхідність задоволення даного клопотання, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Пунктом 5, 6 частини 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як тимчасовий доступ до речей і документів і тимчасове вилучення майна.

Згідно з ч. 1 ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Згідно з ч. 7 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Відповідно до п. 11 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинна відповідати вимогам закону, містити чіткі формулювання, вказівку на вчинення конкретних дій. Наприклад, надати (ким та кому) тимчасовий доступ до речей і/або документів (яких саме) чи надати тимчасовий доступ до речей і/або документів та можливість вилучити їх.

Суд вважає обґрунтованим посилання слідчого на те, що тимчасовий доступ до оригіналу заповіту НАА886773 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 зареєстрованого в реєстрі за № 90 від 04.02.2015 року та оригіналу документів нотаріальної справи на підставі яких було видано заповіт, має на меті проведення повноцінного досудового розслідування за фактами, викладеними у відомостях, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та кваліфікованими за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України, та відповідає засадам кримінального процесуального законодавства.

Беручи до уваги вищевикладене, перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даним матеріалам, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого про тимчасовий доступ до речей та документів, у формі їх тимчасового вилучення, оскільки вбачається наявність достатніх підстав вважати, що їх дослідження має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 159-164, 166, 309, 369-372 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Надати тимчасовий доступ старшому слідчому слідчого відділу Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , старшому оперуповноваженому СКП відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 , оперуповноваженому СКП відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 та оперуповноваженому СКП відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_11 до оригіналу заповіту НАА886773 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 зареєстрованого в реєстрі за № 90 від 04.02.2015 року та оригіналу документів нотаріальної справи на підставі яких було видано заповіт, з можливістю їх вилучення.

У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями КПК України з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала діє протягом одного місяця з дня її постановлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: