№755/6646/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2016 року Дніпровський районний суд м. Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук, Полтавської області, українця, громадянина України, не працюючий, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.2 ст.15, ч.4 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по відношенню до підозрюваного ОСОБА_7 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_7 , маючи умисел спрямований на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом обману, приблизно на початку квітня 2016 року, вступив в попередню злочинну змову з ОСОБА_9 та розподілив з ним злочинні ролі.

Реалізуючи задумане, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 за невстановлених досудовим розслідуванням часі та місці, одержали завідомо підроблене свідоцтво на право власності від 12 вересня 2012 року на квартиру АДРЕСА_2 , відповідно до якого власником вказаної квартири являється ОСОБА_9 . Продовжуючи свої злочинні наміри ОСОБА_7 та ОСОБА_9 через мережу інтернет надали оголошення про продаж вказаної квартири.

Зацікавившись вказаною пропозицією ОСОБА_10 , звернувся до ОСОБА_7 , який з метою прикриття своїх дійсних злочинних намірів назвався брокером з нерухомості, що представляє інтереси власника квартири ОСОБА_9 , провів огляд квартири АДРЕСА_2 та вказав вартість вказаної квартири. ОСОБА_10 , будучи введеним в оману ОСОБА_7 та вважаючи дії останнього правомірними і вигідними для себе, погодився придбати вказану квартиру за 449 387,57 грн.

14 квітня 2016 року, ОСОБА_9 , приблизно о 15 годині 00 хвилин, виконуючи свою злочинну роль, прибув разом з ОСОБА_7 до кабінету приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , де підписав з ОСОБА_10 договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 .

Відразу ж після підписання вказаного договору, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 були затримані працівниками поліції, в результаті чого не довели злочин до кінця, від причин, що не залежали від їх волі.

У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що останній не має міцних соціальних зв`язків, так як не одружений, не має постійного місця проживання в м. Києві, проживає у випадковому найманому житлі, в зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перебуваючи на свободі може впливати на потерпілого та свідків, а також інших підозрюваних, місцезнаходження яких на даний час не встановлено, а також знищити можливі докази, про які на даний час не відомо слідству, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаного злочину.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, пояснення слідчого, які підтримали клопотання та просили його задовольнити, думку захисників та підозрюваного, які просили відмовити у задоволенні клопотання, оскільки підозра є необґрунтованою, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із наданих суду матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 може впливати на потерпілого та свідків, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких злочинів та за який передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до 12 років, може вчинити інші кримінальні правопорушення, не має постійного джерела прибутку, у зв`язку з чим може продовжити злочинну діяльність і ухилятися від слідства та суду, суд вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою досягнення дієвості кримінального провадження, керуючись статями 177, 182,183,184, 193-196 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді утримання під вартою в межах 2-х місячного терміну до 10 червня 2016 року, включно.

Відповідно до ст. 183 КПК України визначити ОСОБА_7 розмір застави, достатньої для виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двохсот мінімальних заробітних плат, що на момент постановлення ухвали становить 275600 (двісті сімдесят п`ять тисяч шістсот) гривень. У разі внесення застави на ОСОБА_7 покласти такі обов`язки: прибути до слідчого із встановленою періодичністю, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи.

Згідно із ч. 7 ст.182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу на рахунок 3058 УДК у м. Києві, установа 02896696 Дніпровський районний суд м. Києва, МФО 820019.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Дніпровського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 з під варти та повідомити усно і письмово особу в провадженні якої перебуває справа.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_7 з під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_7 вважається таким, щодо до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: