АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/790/966/17 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 640/7910/17-к Доповідач: ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 червня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_8 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 травня 2017 року, якою задоволено клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,-
Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_8 слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України. Встановив наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суддя дійшов висновку про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.
Не погоджуючись з рішенням слідчого судді адвокат ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.05.2017 року скасувати та ухвали нову, якою обрати відносно ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або заставу у меншому розмірі. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд не в повному обсязі дослідив підстави для застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою. Прокурором та слідчим не були доведені реальні можливості настання ризиків передбачених п. п. 1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України. Матеріали справи не містять доказів щодо причетності ОСОБА_8 до вчинення злочинів передбачених ч.3 ст.332 КК України. Слідчим суддею не враховані дані про особу підозрюваного - ОСОБА_8 раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, за місцем мешкання характеризується позитивно, проживає разом з цивільною дружиною, у зв`язку з чим не має наміру переховуватись від органів слідства та суду. Вважає, що прокурор не довів, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою зможе відвернути ризики передбачені ст. 177 КПК України.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, вивчивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.
26.05.2017 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.
Відповідно до повідомленої підозри ОСОБА_8 підозрюється в організації незаконного переправлення особи через державний кордон України, вчинений з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, а також повторно.
Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судова колегія погоджується з висновком слідчого судді стосовно того, що загальною складовою підстави застосування будь-якого запобіжного заходу у розумінні вимог ч.2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри вчиненні особою кримінального правопорушення слід розуміти як наявність «розумної підозри», тобто добросовісного, основаного на сукупності наявних на даний момент доказів припущення про вчинення цією особою кримінального правопорушення. Ступінь доведеності підозри, обвинувачення на цьому етапі провадження не є обставиною, що впливає на обрання запобіжного заходу, оскільки встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завдання подальшого провадження, сприяти якому і є запобіжний захід, що обирається.
Є доведеною наявність встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Суд врахував, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів у сфері охорони державної таємниці, недоторканності державних кордонів, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, дані про його особу, а саме те, що, ОСОБА_8 не має постійного місця мешкання та офіційного джерела доходів, що дає підстави вважати про відсутність будь яких доказів про міцність його соціальних зв`язків, тому застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.
Доводи на які посилається в апеляційній скарзі захисник щодо особи підозрюваного є безпідставними, оскільки на їх підтвердження будь яких доказів не надано.
Під час розгляду клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що ризики, на які вказує слідчий, існують та підтверджуються матеріалами кримінального провадження. А саме ризики того, що ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно вплинути на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Є безпідставними доводи адвоката про те, що суд не в повному обсязі дослідив підстави для застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, оскільки прокурор не довів, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою зможе відвернути ризики передбачені ст. 177 КПК України. Слідчий суддя при розгляді клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дослідив всі обставини, з`ясування яких, могло мати істотне значення для ухвалення законного обґрунтованого та вмотивованого рішення відповідно до вимог ст. 370 КПК України.
Доводи апеляційної скарги стосовно то, що матеріали справи не містять доказів щодо причетності, винуватості ОСОБА_8 в інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях не ґрунтуються на матеріалах справи. Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Разом з тим додані до клопотання копії матеріалів дають підстав стверджувати, що підозра ОСОБА_8 на час розгляду клопотання слідчим суддею була обґрунтованою.
Розмір застави слідчим суддею судова колегія вважає визначеним на підставі положень ст. 183 КПК України.
Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, наведені в апеляційній скарзі доводи колегія суддів не вбачає достатніми для скасування ухвали слідчого судді.
Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 ОСОБА_7 - відхилити.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 27 травня 2017 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий -
Судді -