Справа № 357/5453/17
У Х В А Л А
18 травня 2017 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0002552, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2017 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-
В С Т А Н О В И В:
18.05.2017 р. до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0002552, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2017 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, мотивоване наступним.
17.05.2017р. о 21.39 годині до ЧЧ Білоцерківського ВП надійшло повідомлення від о/у ст. лейтенанта СБУ ОСОБА_4 , про те, що 17.05.2017 р. о 21год..30хв. в м. Біла Церква по бульвару Олександрійському навпроти буд.20, був зупинений ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 житель АДРЕСА_1 , в якого при поверхневому огляді було виявлено в кишені штанів три пакетика з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін.
Під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_5 в правій кишені штанів було виявлено три пакетика з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін, які зі слів ОСОБА_5 він знайшов в пачці з-під цигарок поруч з електроопором біля паркану ЖЕК №1, та зберігав в подальшому в кишені своїх штанів при собі для власного вживання без мети збуту.
Вилучені речовини, а саме три пакетика з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін, упаковані в спеціальний пакет №3411394, який заклеєний та опечатаний за підписами понятих.
За даним фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002552 від 17 травня 2017 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Необхідність арешту предметів, вилучених під час обшуку та затримання ОСОБА_5 , викликана тим, що є достатньо підстав вважати, що пакетики з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін, є предметом злочину.
Слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене під час особистого обшуку у ОСОБА_5 : три пакетика з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін, які потребують детального дослідження в тому числі і при проведенні експертиз та можуть бути використані як доказ в кримінальному провадженні .
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши доводи слідчого, який просив задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.
Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Отже, суд приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені під час особистого обшуку у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 - три пакетика з біло-рожевою порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін, які знаходяться на зберіганні в Білоцерківському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.
Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.
Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1