Справа № 373/1023/16-к

У Х В А Л А

16 січня 2017 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області
головуючого - судді ОСОБА_1
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_5
обвинуваченої ОСОБА_6 , захисника обвинуваченої - адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши в судовому засіданні в м. Переяславі-Хмельницькому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: в тому, що вона 03.02.2016 близько 15 год., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті виниклих неприязних відносин, під час сварки із ОСОБА_8 , усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, однак не бажаючи настання смерті особи, нанесла останньому один удар ножем в ліве стегно, спричинивши потерпілому тяжке тілесне ушкодження, від якого він помер.
03.02.2016 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 05.02.2016 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. В подальшому ухвалами слідчих суддів та суду даний запобіжний захід продовжувався.
Згідно ухвали суду від 21.11.2016 запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_6 закінчується 19.01.2017.
У ході судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої.
В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на особливу тяжкість злочину, в якому обвинувачується ОСОБА_6 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Зокрема, вона може вплинути на хід судового розгляду, адже відразу після вчинення злочину приховувала його сліди. Також вказує на те, що ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу в ході досудового розслідування та його продовження судом, не припинилися та не зменшилися.
Потерпіла та її представник підтримала клопотання прокурора.
Захисник ОСОБА_7 вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання та просить обрати відносно обвинуваченої запобіжний захід у виді домашнього арешту.В обгрунтування своєї позиції захисник послався на досить тривале перебування обвинуваченої в СІЗО та відсутність будь-яких доказів впливу обвинуваченої на свідків чи інше перешкоджання ходу кримінального провадження.
Обвинувачена підтримала позицію свого захисника.
Заслухавши думки учасників судового розгляду, суд дійшов наступних висновків.
Суд вважає, що відповідно до п.1. ч.1 ст. 194 КПК України, стороною обвинувачення надані докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченою кримінального правопорушення.
У судовому засіданні судом не встановлено будь-яких обставин, що вказували б на зменшення ризиків, які існували на час обрання та продовження відносно обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою (п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Вагомість наявної обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченою кримінального правопорушення у поєднанні з тяжкістю покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, дає підстави вважати, що особі притаманно вчинити будь-яку дію щодо уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, судове провадження тільки розпочато, а з врахуванням необхідності безпосередності дослідження доказів під час судового провадження суд вважає, що ризик незаконного впливу на свідків наявний, оскільки обвинувачена не визначилась з тим чи буде давати показання, а якщо і буде то лише після допиту свідків.
Прокурором доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, при розгляді даного клопотання суд звертає увагу на такі чинники: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, вік обвинуваченої, її стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків у місці постійного проживання, наявність постійного місця роботи, репутацію, майновий стан тощо.
Будь-які з перелічених відомостей, які б вказували на можливість та достатність застосування більш мякого запобіжного заходу, в суді не встановлено.
В силу ст. 331 КПК України під час судового засідання суд розглядає клопотання учасників судового провадження, які стосуються заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що законодавчо визначені підстави для продовження строку тримання особи під вартою наявні та актуальні, продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій на строк, визначений кримінальним процесуальним законом, є доцільним. Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд не вбачає можливим визначити розмір застави щодо обвинуваченої.
Керуючись ст.ст. 177, 331 КПК України, суд
Продовжити застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 44 дні, тобто з 16 січня 2017 року по 28 лютого 2017 року включно, утримуючи її в Київському СІЗО Управління Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області.
Ухвала не підлягає окремому оскарженню.

Суддя ОСОБА_1