Справа № 645/691/17
Провадження № 1-кп/645/254/17

УХ В А Л А
про призначення судового розгляду
21 лютого 2017 р. Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
представника потерпілих адвоката ОСОБА_8 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_9 ,
обвинуваченого - ОСОБА_10 ,
ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 286 КК України, -
17 лютого 2017 року в провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_11 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 286 КК України.
Ухвалою головуючого судді від 17 лютого 2017 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
Під час проведення підготовчого судового засідання учасники судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.
Суд, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.
Угод про визнання винуватості чи про примирення в порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Фрунзенському районному суду м. Харкова.
Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Окрім того, прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 без можливості внесення застави строком на 60 днів.
Потерпілі, їх представники та обвинувачений проти задоволення клопотання не заперечували. Захисник обвинуваченого вважав відсутніми ризики,передбачені ст. 177 КПК України, на які посилався прокурор, однак залишив дане клопотання на розсуд суду.
Вирішуючи дане клопотання суд приходить до наступного.
Так, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 грудня 2016 року відносно підозрюваного ОСОБА_11 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківській установі виконання покарань управління ДПС в Харківській області (№27) строком на 60 днів до 24 лютого 2017 року, без визначення застави.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового розгляду має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі і запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_11 суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Продовжуючи строк тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, обрана міра запобіжного заходу відносно обвинувачуваного ОСОБА_11 підлягає продовженню.
Окрім того, представник потерпілого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про прийняття судом до розгляду уточненої позовної заяви потерпілого ОСОБА_4 .
Проти задоволення даного клопотання учасники судового розгляду не заперечували.
Відповідно до положень ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, мас право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповілальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Таким чином, клопотання представника підлягає задоволенню.
Представником потерпілого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 також було заявлено клопотання про надання потерпілому можливості подати до суду під час розгляду справи по суті висновок судової автотоварозначої експертизи щодо розміру матеріального збитку, заподіяного власникові автомобілю ВАЗ -2107 р.н. НОМЕР_1 в результаті ДТП (станом на 27.12.2016р.).
Учасники судового розгляду проти задоволення клопотання не заперечували.
У обґрунтування клопотання представника потерпілого, суду надано копію постанови від 18 січня 2017 року про призначення автотоварозначої експертизи, постановлену ст. слідчим в ОВС ВР ДТП СУ ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_12 .
Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом.
У частині 2 ст. 22 КПК України закріплено, що сторони мають рівні права на збирання та подання до суду доказів.
Згідно ч. 2 ст. 101 КПК України кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.
Відповідно до положень ч.ч.11, 12 ст. 291 КПК України сторони кримінального провадження зобов`язані здійснювати відкриття одне одній додаткових матеріалів, отриманих до або під час судового розгляду.
Якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.
Таким чином, суд вважає за можливе допустити відомості, що будуть міститися у висновку судової автотоварозначої експертизи щодо розміру матеріального збитку, заподіяного власникові автомобілю ВАЗ -2107 р.н. НОМЕР_1 в результаті ДТП (станом на 27.12.2016р.), за умови здійснення стороною обвинувачення відкриття даних матеріалів, відповідно до положень ст. 291 КПК України.
Окрім того, захисником обвинуваченого ОСОБА_11 адвокатом ОСОБА_9 було заявлено клопотання про скасування арешту майна, а саме: арешту, накладеного на автомобіль «Тойота-Прадо» р.н. НОМЕР_2 , накладеного слідчим суддею.
В обґрунтування клопотання зазначено, що необхідність у застосуванні арешту автомобілю відпала, оскільки досудове розслідування закінчено. І в подальшому, родичі обвинуваченого мають намір продати даний автомобіль та відшкодувати потерпілим спричинену шкоду.
Прокурор, обвинувачений, потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та представник потерпілих проти задоволення клопотання не заперечували.
Потерпілий ОСОБА_4 та його представник - адвокат ОСОБА_5 зазначили, що не погоджуються з даним клопотанням, оскільки з боку обвинуваченого не було спроб відшкодувати завдану кримінальним правопорушенням шкоду потерпілому ОСОБА_4 .
Вирішуючи дане клопотання суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, оскільки автомобіль «Тойота-Прадо» р.н. НОМЕР_2 є речовим доказом по кримінальному провадженню, по якому не ухвалене остаточне рішення, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого необхідно відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд,-
Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 286 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова на 24 лютого 2017 року на 11 год. 30 хв.
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
У судове засідання викликати сторони кримінального провадження та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 без можливості внесення застави строком на 60 днів задовольнити.
ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених чч. 1, 3 ст. 286 КК України, продовжити строк утримання під вартою в Харківській установі виконання покарань управління ДПС в Харківській області (№27) на 60 діб - до 21 квітня 2017 року.
Клопотання представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 задовольнити.
Прийняти до розгляду уточнену позовну заяву потерпілого ОСОБА_4 .
Допустити відомості, що будуть міститися у висновку судової автотоварозначої експертизи щодо розміру матеріального збитку, заподіяного власникові автомобілю ВАЗ -2107 р.н. НОМЕР_1 в результаті ДТП (станом на 27.12.2016р.), за умови здійснення стороною обвинувачення відкриття даних матеріалів, відповідно до положень ст. 291 КПК України.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_11 адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1