УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.08.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
Гр. ОСОБА_4 (у тексті також Заявник) звернувся із заявою про скасування арешту майна, в якій зазначив, що відповідно до ухвали слідчого судді від 29 травня 2015 року було накладено арешт на належні йому грошові кошти в сумі 385 800 гривень, що в свою чергу були вилучені із сумки та сейфу під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . За словами заявника дані грошові кошти є його власністю, не являються предметом кримінального правопорушення та не одержані внаслідок його вчинення. Зокрема, з них 350 000 грн. були отримані у позику від гр. ОСОБА_5 . Заявник вважає, що арешт накладено на грошові кошти необґрунтовано, він підлягає скасуванню, рішення про накладення арешту прийнято в порушення ст. 172 КПК України без виклику власника майна та про арешт грошових коштів ОСОБА_4 дізнався тільки 08.06.2015 під час допиту я якості свідка, що позбавило його оскаржити ухвалу в апеляційному порядку. Також за словами ОСОБА_4 протягом 15 місяців з дати початку розслідування слідчими не здобуто доказів, які б свідчили про наявність в діях заявника ознак кримінального правопорушення, а подальший арешт майна, що належить ОСОБА_4 , призводить до надмірного обмеження прав володіння та користування, розпорядження арештованим майном, надмірного обмеження правомірної діяльності, що суттєво позначається на інтересах громадянина та суперечить приписам ч. 4 сі. 173 КПК України.
В судовому засіданні представник заявника підтримав вимоги клопотання з підстав, у ньому викладених, просив їх задовольнити.
Прокурор та слідчий ВКР СУ ФР ГУ ДФС України в Житомирській області в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання згідно положень ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника заявника, ознайомившись із змістом клопотання про скасування арешту майна та доданими до нього матеріалами, приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таким чином саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на грошові кошти накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що в ході обшуку, проведеного 28.05.2015 року за адресою розташування офісного приміщення: АДРЕСА_2 були виявлені та вилучені, зокрема грошові кошти в сумі 385 800 грн.
При цьому як вбачається із протоколу обшуку від 28.05.2015 ОСОБА_4 був присутній під час проведення зазначеної процесуальної дії, однак жодних зауважень та пропозицій на викладене у протоколі не вносив. Також ОСОБА_4 хоча й зазначив, що є власником даних грошових коштів, які заробив за життя, проте документально не підтвердив їх походження.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 29.05.2015 року накладений арешт на грошові кошти в сумі 385 800 грн., вилучені у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 . В мотивувальній частині даної ухвали слідчий суддя послалась на те, що матеріалами кримінального провадження, отриманими у ході проведення слідчих (розшукових) та негласних (слідчих) розшукових дій встановлено, що вилучені речі та документи, які не зазначені в ухвалі суду на проведення обшуку, являються предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України (в редакції час накладання арешту), слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України. До таких критеріїв відповідно до ч.2 ст.167 КПК України, закон відносить майно, зокрема грошові кошти, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.
Слідчий суддя вважає необґрунтованими посилання заявника на те, що розгляд клопотання був проведений без його участі заявника та останнього не було повідомлено про накладання арешту на грошові кошти у сумі 385 800 грн., оскільки у даному випадку гр. ОСОБА_4 під час обшуку хоч і зазначив, що є власником даних грошових коштів, проте документально не підтвердив їх походження. Таким чином встановити достовірно власника даних коштів на підставі відповідних підтверджуючих документів не представилось можливим.
З огляду на наведене, не є обґрунтованим посилання ОСОБА_4 про те, що арешт грошових коштів в сумі 385 800 грн. призведе до надмірного обмеження правомірної діяльності заявника або суттєво позначиться на його інтересах.
Так само слідчим суддею не приймаються до уваги посилання заявника як на підставу для скасування арешту майна на те, що йому не повідомили про підозру у вчинення кримінального правопорушення передбаченого статтями 205 та/або 212 КПК України, оскільки кримінальним процесуальним законодавством України не передбачений арешт майна виключно підозрюваної або обвинуваченої особи.
На підставі вищезазначеного, згідно ст.ст. 167, 170 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1