У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 листопада 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого детектива - заступника керівника першого відділу детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 , на підставі матеріалів кримінального провадження №0000222, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.07.2016 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 та ч. 3 ст. 209 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло детектива про арешт майна.

У зазначеному клопотанні детектив просить проводити його розгляд у закритому судовому засіданні з метою унеможливлення розголошення таємниці, що охороняється законом.

У відповідності до п. 20 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами.

Гласність і відкритість судового провадження як засада кримінального провадження, не є абсолютною, та може бути обмежена у передбачених законом випадках.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України, кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у випадках: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про злочин проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Таємниця досудового розслідування є важливою умовою встановлення істини у кримінальному провадженні. Тому забезпечення нерозголошення даних кримінального провадження є як однією з гарантій установлення істини, так і захисту прав і свобод людини.

Таким чином, зважаючи на те, що доводи детектива про існування ймовірності розголошення таємниці слідства у разі розгляду даного клопотання у відкритому судовому засіданні є обґрунтованими, обставини встановлені в ході досудового розслідування свідчать про те, що розголошення таємниці слідства може створити суттєві перешкоди забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, слідчий суддя вважає, що розгляд даного клопотання належить провести в закритому судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Розгляд старшого детектива - заступника керівника першого відділу детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 , на підставі матеріалів кримінального провадження № 0000222, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.07.2016 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 364 та ч. 3 ст. 209 КК України, про арешт майна - проводити в закритому судовому засіданні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя