Справа № 524/8486/15-к
Провадження №1-кс/524/1034/16
23.07.2016 року слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , у присутності підозрюваного ОСОБА_6 ,
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 .
З клопотання та доданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 , 04 жовтня 2015 року, близько 05 годин 00 хвилин, знаходився біля кафе-бару « Ахтамар» за адресою: м. Кременчук,вул. Першотравнева,б.16а, де у останнього виникла сварка на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_7 . Дана сварка переросла в бійку, в ході якої в ОСОБА_6 виник протиправний умисел, спрямований на умисне заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень. З метою реалізації свого протиправного умислу, ОСОБА_6 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень, та бажаючи їх настання, наніс один удар своєю правою рукою стиснутою у в кулак в область голови потерпілого. Таким чином, згідно повідомлення 3-ї Кременчуцької міської лікарні від 04 жовтня 2015 року, ОСОБА_6 заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, забій головного мозку тяжкого стану, гостра субдуральна гематома лівої лобної долі, набряк головного мозку, мозкова кома 2 ступеню, трепанація черепа, видалення субдуральної гематоми, які є тяжкими тілесними ушкодженнями.
Оскільки потерпілим були отримані тілесні ушкодження у вигляді, ЗЧМТ, забій головного мозку тяжкого стану, гостра субдуральна гематома лівої лобної долі, набряк головного мозку, мозкова кома 2 ступеню, трепанація черепа, видалення субдуральної гематоми, то дані тілесні ушкодження можуть бути оцінені в сукупності, як ТЯЖКІ тілесні ушкодження, за ознакою небезпеки для життя ( «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень Наказу №6 МОЗ України від 17.01.1995 року «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України»).
За даним фактом 07.10.2015 року відносно ОСОБА_6 винесено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
07.10.2015 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука, громадянина України, українця, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше не судимого - оголошено в розшук.
Заслухавши слідчого та прокурора, які підтримали клопотання, думки підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1- 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.
Згідно з ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою ст. 194 КПК України..
Додані до клопотання матеріали, а саме: протокол допиту свідка від 06.10.2015 року ( а.с. 7-8), протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.10.2015 року (а.с. 9-11) допиту свідка від 06.10.2016 року (а.с.12-13), протокол пред`явлення особи для впізнання за фотокартками від 06.10.2016 року (а.с.1416), протокол допиту свідка від 07.10.2016 року (а.с. 17-18), протокол пред`явлення особи для впізнання за фотокартками від 06.10.2016 року (а.с.19 - 21) протокол допиту свідка від 06.10.2015 року ( а.с. 22), протокол допиту свідка від 20.10.2015 року (а.с. 23-25), надані в судовому засіданні протокол допиту підозрюваного та протокол допиту потерпілого свідчать про обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_6 діяння, що йому інкримінується, при цьому слідчим суддею не оцінюється правильність кваліфікації цього діяння.
Під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме ризик того, що ОСОБА_6 , зважаючи на тяжкість злочину, що йому інкримінується та відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, враховуючи те, що він оголошувався в розшук, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Разом з тим, слідчий суддя вважає не доведеними ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення оскільки ні слідчим, ні прокурором вони не обґрунтовані, є неконкретними, ґрунтуються на припущеннях та не підтверджуються доказами.
Вирішуючи питання про наявність зазначеного вище ризику та про те, який саме запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, враховує стан здоров`я підозрюваного, його вік, вагомість наявних доказів про вчинення ним злочину та тяжкість покарання, що йому загрожує, а також те, що підозрюваний офіційно не одружений, не має постійного місця роботи, тобто не має міцних соціальних зв`язків.
Під час розгляду клопотання прокурором та слідчим не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість підозрюваного, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: відповідно до пункту 79 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості переважують правило поваги до особистої свободи.
Із доданих до клопотання матеріалів не витікає поза межами розумного сумніву висновок про те, що такий запобіжний захід як тримання під вартою є пропорційним втручанням у основоположні права підозрюваного і не становить для нього «особистий і надмірний тягар», оскільки, зважаючи тільки на тяжкість інкримінованого обвинуваченому злочину, не можна позбавляти його права на свободу та особисту недоторканість в такій мірі, а також права на труд. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що для «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи» підозрюваному можливо обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обов`язком не покидати без дозволу суду місце проживання з 23-00 год до 05-00 год.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити в задоволення клопотання старшого слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без використання засобів електронного контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
1.Прибувати до старшого слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 обов`язково за першою вимогою.
2.Утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
3. Не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 з 23-00 год до 05-00 год. наступного дня.
4. Не відвідувати нічні заклади, кафе, бари, інші місця продажу спиртних напоїв протягом строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту;
Звільнити підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти негайно в залі судового засідання
Роз`яснити ОСОБА_6 що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на ного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених цією ухвалою, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Строк дії ухвали визначити до 21 вересня 2016 року.
Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання та контролю органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя