У Х В А Л А
про повернення скарги
25 липня 2016 року м. Київ
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
в с т а н о в и в:
20.07.2016 ОСОБА_2 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
У своїй скарзі заявник просив зобов`язати Солом`янське УП ГУ Національної поліції у м. Києві прийняти та невідкладно зареєструвати подану ним заяву про кримінальне правопорушення до ЄРДР та видати йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки.
Крім цього, просив зобов`язати Солом`янське УП ГУ Національної поліції у м. Києві розпочати за поданою ним заявою про кримінальне правопорушення досудове розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки злочину передбаченого частиною першою статті 190 КК та частиною першою статті 382 КК та повідомити письмово, у встановленому законом порядку, про початок кримінального провадження та закінчення досудового розслідування вищезазначених кримінальних правопорушень.
Розглянувши матеріали справи та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути з таких підстав.
За правилами статті 5 КПК процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
Відповідно до частини першої статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Правила статті 303 КПК визначають вичерпний перелік рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.
Згідно з частиною першою статті 214 КПК слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Таким чином, обрахування 10-денного строку на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора у випадку невиконання приписів частиною першою статтею 214 КПК розпочинається після спливу 24 годин після надходження заяви про вчинене кримінальне правопорушення.
КПК передбачає можливість прийняття слідчим таких рішень на подану заяву про кримінальне правопорушення, а саме: внесення відомостей до ЄРДР та невнесення відомостей.
В останньому випадку КПК надає заявнику право оскаржити бездіяльність слідчого одразу після спливу 24 годин після звернення, не чекаючи будь-якого іншого непроцесуального рішення з приводу своєї заяви, в тому числі і письмової відповіді щодо мотивів відмови внесення даних до ЄРДР.
Відповідно до частини першої статті 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.Формулювання загального правила подання скарги пов`язане не лише з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), але й об`єктивною можливістю цієї особи знати про ці обставини.
Обов`язок доведення часу, з якого особі стало відомо про порушення її права, покладається на заявника.
З матеріалів справи випливає, що 14.03.2016 заявник надіслав до Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві заяву про кримінальні правопорушення за частиною першою статті 190 КК та частиною першою статті 382 КК, яку службова особа Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві отримала 16.03.2016.
На підставі вищезазначеного слідчий суддя констатує, що оскільки службова особа Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві заяву отримала 16.03.2016, останній день для подання скарги на бездіяльність Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві був 28.03.2016 (строк визначений з урахуванням вимог визначених главою 7 КПК, яка регламентує порядок визначення строків).
Відповідно до відбитку штампа вхідної корисподнедії суду, скарга та додані до неї матеріали були подані до суду 20.07.2016, тобто з пропуском встановленого строку звернення з відповідною скаргою. Питання про його поновлення не порушує.
Крім цього, заявник у своїй скарзі зазначає, що 19.07.2016 він отримав поштою лист Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві № 8520/125/55/05-16 від 13.07.2016, у якому йому повідомили, що ОСОБА_3 нічого не відомо про виплату компенсацій, жодного рішення Солом`янського районного суду м. Києва він не отримаував та в судовому засіданні присутнім не був, а тому відсутні ознаки кримінального правопорушення, матеріали справи списані до справи.
Однак зі змісту вищезазначеного листа випливає, що відповідь ОСОБА_2 надавалася на його звернення від 07.06.2016 за вх. № 8520.
Таким чином, слідчий суддя зауважує, що лист Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві від 13.07.2016 за вх. № 8520/125/55/05-16 не стосується поданої ним заяви про кримінальне правопорушення від 14.03.2016, оскільки є відповіддю на його звернення в порядку, визначеному Законом «Про звернення громадян».
Згідно з пунктом 3 частини другої статті 304 КПК скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Оскільки скарга ОСОБА_2 на бездіяльність Солом`янського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, була подана до Солом`янського районного суду м. Києва після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК, а слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строків для її подання, її з усіма доданими до неї матеріалами належить повернути заявнику.
Керуючись статтями 5, 24, 303, 304, 305, 306, 307 КПК, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, разом із усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1