АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участі прокурора ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19 лютого 2016 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 про застосування запобіжного захід у вигляді тримання під вартою до 13 год. 25 хв. 16.04.2016 року щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Згідно ухвали слідчого судді, застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою обґрунтовується тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, що є тяжким злочином. Слідчий суддя задовольняючи клопотання дійшов висновків про наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, зокрема, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового слідства та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В обґрунтування своїх вимог апелянт посилається на те що, слідчим суддею при розгляді клопотання не взято до уваги всі обставини справи, дані про особу підозрюваного не наведено доводів обґрунтованості підозри у вчиненні інкримінованого правопорушення та наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили їх задовольнити в повному обсязі, доводи прокурора про законність ухвали слідчого судді, а апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи за клопотанням слідчого, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, Голосіївським управлінням поліції ГУ Національної поліції в м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001664 від 17.02.2015 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
18.02.2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Того ж дня,слідчий Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , звернулась до Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , посилаючись на те, що з урахуванням наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості останнього переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а тому більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.
19.02.2016 року ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва задоволено клопотання слідчого та застосовано відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для обрання. запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначені у клопотанні слідчого підстави застосування запобіжного заходу доданими до клопотання матеріалами (доказами) та чи відповідають вони, вимогам передбачених ст. 177 КПК України.
Отже, перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Також слідчий суддя визнав доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Разом з тим, як вважає колегія суддів, застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_10 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства України, а саме ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, які істотно вплинули на правильність прийнятого рішення.
За таких обставин, застосовуючи до підозрюваного найбільш суворий запобіжний захід, слідчим суддею не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_11 до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього одного з запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Враховуючи дані про особу підозрюваного, який має середньо-спеціальну освіту, постійне місце проживання у с. Острів, Рокитнянського району, Київської області, раніше не був судимий, а також те, що в матеріалах справи відсутні дані, які свідчать про те, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_11 переховувався від органів досудового розслідування та суду, перешкоджав кримінальному провадженню, зокрема здійснював незаконний вплив на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що слідчим суддею безпідставно застосовано до ОСОБА_11 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на відсутність належного обґрунтування існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Відсутнє таке обґрунтування і в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не доведено належним чином наявність таких ризиків прокурором під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.
Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_11 найбільш суворий запобіжний захід, слідчим суддею хоча і встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, однак не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вказаним ризикам, у зв`язку з чим ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.
На підставі викладеного, колегія суддів не погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_11 такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки обставин необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, а тому ухвалу слідчого судді слід скасувати, застосувати до підозрюваного ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, який, як вважає колегія суддів, в повній мірі забезпечить запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 309, 404, 405, 407 ч. 3 п. 2, 418 ч. 1, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Апеляцію захисника ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19 лютого 2016 року, якою задоволено клопотання слідчого Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 про застосування запобіжного захід у вигляді тримання під вартою до 13 год. 25 хв. 16.04.2016 року щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України- скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_9 про застосування запобіжного захід у вигляді тримання під вартою до 13 год. 25 хв. 16.04.2016 року щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання, а саме: буд. АДРЕСА_1 з 21 години до 07 години наступного дня.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду.

Зобов`язати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 після звільнення з-під варти негайно прибути за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати підозрюваного з`являтися за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду чи іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали визначити до 16 квітня 2016 року.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

/підпис/ /підпис/ /підпис/

Суддя апеляційного суду м. Києва ОСОБА_1

Секретар ОСОБА_12

Справа № 11сс/796/754/ 2016 Категорія ст. 183 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_13
Доповідач в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1