печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9000/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 лютого 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про накладення арешту,-
В С Т А Н О В И В:
29.02.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про накладення арешту.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що слідчим відділом управління з питань представництва інтересів громадянина та держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001367 від 30.04.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 358, ч. 1, 2 ст. 146 КК України.

Як зазначив прокурор, досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ДП «Експлуатаційно-технічне управління «Воденергоремналадка», достовірно знаючи про відсутність реальності проведених операцій, діючи умисно з корисливих мотивів, з метою розтрати коштів, упродовж березня 2014 року перерахували кошти на рахунки ряду підприємств на загальну суму понад 16 млн. гривень в якості передоплати за оренду майна та купівлі товарів. Зазначеними діями службові особи ДП «ЕТУ «Воденергоремналадка» спричинили збитки державному підприємству на вказану суму, що є особливо великим розміром.

Так, вивчення отриманої в законний спосіб інформації про рух коштів по рахункам ДП «ЕТУ «Воденергоремналадка» засвідчило, що упродовж березня 2014 року службові особи вказаного підприємства перерахували на рахунки інших підприємств грошові кошти у сумі понад 16 млн. гривень, зокрема на рахунки ТОВ «Ем.Ей.Сі», ТОВ «Морський бриз-2013», ТОВ «Енергія Вітру-2013», ДП «Укрводсервіс», які у подальшому були перераховані на рахунки ТОВ «Аленгрос», ТОВ «Лінк-Ассист 2012», ТОВ «ТДІ «ВН».

Зазначені обставини дають підстави вважати, що вказаними діями службові особи ДП «ЕТУ «Воденергоремналадка» здійснювали розтрату грошових коштів державного підприємства під видом придбання товарів та послуг, як зроблено висновок стороною кримінального провадження.

Також зазначено у клопотанні, що згідно статуту ДП «ЕТУ «Воденергоремналадка» вказане підприємство є державним підприємством і належить до сфери управління Держводагентства.

Прокурор вказав, відповідно до інформації Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України упродовж вказаного періоду контроль за діяльністю ДП «ЕТУ «Воденергоремналадка» фактично здійснювали голова Державного агентства водних ресурсів України ОСОБА_5 через начальника відділу економіки та управління державним майном Державного агентства водних ресурсів України ОСОБА_6 та головного бухгалтера ОСОБА_7 . Перерахування коштів з рахунків вказаного підприємства здійснювалося за їх участю та безпосередніми вказівками. Контроль за діяльністю підприємств, на які здійснювався перерахунок коштів здійснювали ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Як вбачається, під час досудового розслідування з метою отримання речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.02.2016 старшим слідчим в ОВС слідчого відділу управління з питань представництва інтересів громадянина або держави в суді, протидії злочинності та корупції на тимчасово окупованій території півострова Крим Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 26.02.2016 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у домоволодінні, яке розташоване на землях Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області. У ході проведення зазначеної слідчої дії у ОСОБА_5 вилучено грошові кошти на загальну суму 33 900 доларів США, 295 Євро та 97 500 гривень.

Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор вказав, що вилучені в ході обшуку 26.02.2016 кошти здобуті незаконним шляхом, у тому числі внаслідок перерахування коштів на рахунки підконтрольних підприємств. Документи, які вказують про законне походження коштів, ОСОБА_5 не надано.

Санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Відповідно до ч.7 ст.236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною 1 статті 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

При цьому арешт майна із зазначених підстав по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Частиною другою вищезазначеної статті передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, яке є предметом кримінального правопорушення, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти в сумі 33 900 доларів США, 295 Євро, 97 500 гривень, які вилучені 26.02.2016 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у домоволодінні, яке розташоване на землях Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1