печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2016 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Старі Трояни Кілійського району Одеської області, громадянина України, одруженого, який працює директором ПП «Ультра», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , такий, що не має судимості, згідно ст. 89 КК України, підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_5 підозрюється в тому, що у період з початку березня 2016 року до 19.05.2016, знаходячись у м. Києві та діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , який на підставі наказу Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №21-К від 22.01.2016 обіймає посаду головного спеціаліста відділу контролю за благоустроєм управління контролю за благоустроєм Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), тобто відповідно до примітки 2 ст. 368 КК України будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, вчинив пособництво в одержанні неправомірної вигоди на суму 90 тис. грн., що є значним розміром для себе та третіх осіб.

Старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим із прокурором, про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавляння волі до 10 років, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення істини у справі; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

Заслухавши пояснення слідчого та прокурора в обґрунтування внесеного клопотання, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника, які просили відмовити в задоволенні клопотання і застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, посилаючись на безпідставність підозри, необгрунтованість ризиків, позитивні дані про особу підозрюваного, який працює, має визначене місце проживання, має на утриманні дитину-інваліда І групи, та неповнолітню дитину, слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України розслідується кримінальне провадження внесене 16.03.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000070 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

19.05.2016 о 12 год. 30 хв. за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 .

20.05.2016 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст.368 КК України

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Незважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, він займається суспільно корисною працею, має міцні соціальні зв`язки, на утриманні неповнолітню дитину, а також дитину - інваліда І групи, яка має тяжке захворювання, визначене місце реєстрації та проживання, що підтверджується представленими захистом доказами.

Враховуючи характер висунутої підозри, позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 , про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє задоволенні клопотання.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, оскільки ОСОБА_5 потребує необхідності утримувати свою родину неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також дитину інваліда І групи, яка має тяжке захворювання і потребує постійного медичного і стороннього догляду, - буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. За наслідками вивчення матеріалів, що були надані захистом в судовому засіданні, прокурор і слідчий визнали можливим застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 22.00 год. по 07.00 год. наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, зі встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м.Київ), без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваним в кримінальному провадженні.

Визначити строк дії ухвали в межах двохмісячного строку досудового розслідування по 20 липня 2016 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1