УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

Слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого Слідчого управління ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого управління ГУ НП в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0000224 внесеного до ЄРДР 07.08.2015, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.ч.2,3 ст. 303 КК України, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 303 КК України та за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Своє клопотання слідчий мотивує наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що на території Київської області та м. Києва починаючи з березня 2015 група осіб, до складу якої входить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та інші невстановлені особи, займаються сутенерством, тобто вчиняють дії по забезпеченню заняття проституцією декількох осіб.Відповідно до отриманих фактичних даних, встановлено, що з березня 2016 року по 16.05.2016 ОСОБА_6 та ОСОБА_5 вступивши у попередню змову займалися сутенерством, тобто систематичним забезпеченням зайняття проституцією особами жіночої статі з метою отримання матеріального прибутку за різними адресами на території Київської області та м. Києва. Відповідно розподілених ролей ОСОБА_6 , виконуючи відведену їй функцію, повідомляла повій про приїзд клієнтів, суму замовлення, адреси, за якими необхідно здійснити виїзд до клієнтів для надання послуг сексуального характеру, за що отримувала грошову винагороду в розмірі 30% від суми замовлення. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з метою рекламування сексуальних послуг повій, розмістили в мережі «Інтернет» на сайтах: «kievgirls.biz», «love-time.cc», «sexzakaz.net», «sexkiev»,«escortkiev», «prostitutki-kieva», анкети з фотографіями дівчат інтимного характеру, де зазначили рекламні номери телефонів« НОМЕР_1 », « НОМЕР_2 », « НОМЕР_3 » « НОМЕР_4 », за якими останні приймали дзвінки від осіб чоловічої статі, бажаючих отримати інтимні послуги. Отримавши замовлення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 працюючи позмінно, повідомляли повіям інформацію про час, адресу знаходження клієнта, тривалість замовлення та вартість послуг сексуального характеру, після чого ОСОБА_5 забезпечував доставку повій за адресою замовлення. 17.05.2016 в порядку ст. 237 КПК України, на підставі письмового дозволу ОСОБА_7 проведено огляд автомобіля марки Деу Ланос червоного кольору д.н.з. НОМЕР_5 , в ході проведення якого, на підставі п. 5 вказаної статті виявлено та вилучено: - грошові кошти 1 342 грн.,: 6 купюр номіналом 200 грн. АГ 6210042,АВ 3628640, ЗГ 7227668, ЕЩ 1405653, КА 6089636, ЄЩ 4732758, 1 купюра номіналом 100 грн. КД 517464, дві купюри номіналом 10 грн. СА 9921581, СД 7102456, три купюри номіналом 5 грн. НЗ 3016619, ПВ 8128896, УГ 1344232; дві купюри номіналом 2 грн., ПИ0709229, ПЖ 8708912; 3 купюри номіналом 1 грн. УЛ 113713, РГ 561229, СВ 5231496. - мобільний телефон «nomi» ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ: НОМЕР_7 , сім-кратку МТС НОМЕР_8 ,- презервативи в кількості 10 шт. Зазначені речі, належать ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка надавала послуги сексуального характеру за грошову винагороду. беручи до уваги те, що вилучені грошові кошти могли бути отримані для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення а мобільний телефон містить в собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та таким чином вказані речі та грошові кошти відповідно до ст. 98 КПК України, являються речовими доказами є необхідність накладсти арешт на тимчасово вилучені речі.
В судовому засіданні слідчий, прокурор підтримали клопотання, просили задовольнити. Надали додаткові матеріали та зазначили, що наявні докази, які свідчать пор наявність встановлених ст. 170 КПК України підстав для арешту майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Вислухавши доводи слідчого, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи із наступного.

Так, слідчим управлінням ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінального провадження №0000224 внесеного до ЄРДР 07.08.2015, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.ч.2,3 ст. 303 КК України, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 303 КК України та за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України

Як свідчать матеріали клопотання 17.05.2016 в порядку ст. 237 КПК України, на підставі письмового дозволу ОСОБА_7 проведено огляд автомобіля марки Деу Ланос червоного кольору д.н.з. НОМЕР_5 , в ході проведення якого, на підставі п. 5 вказаної статті виявлено та вилучено речі на які вимагається накладення арешту.Зазначені речі, належать ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка надавала послуги сексуального характеру за грошову винагороду.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а також призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, відповідно до ст. 167 КПК України.
Приписами ч. 1 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи ; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За положеннями ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Надаючи оцінку наданим матеріалам, поясненням ініціатора клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що тимчасово вилучені речі відповідають критеріям зазначеним у ст.. 98 КПК України, а отже приходить до висновку про наявність підстав для арешту майна в розумінні положень ст. 170 КПК України.

При цьому слідчий суддя вважає, що застосування такого засобу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності, наслідки арешту майна, інші обставини, що мають бути досліджені відповідно до приписів ст. 173 КПК України.
За таких обставин слідчий суддя вважає, що слідчим, прокурором належно виконані положення КПК України, а тому приходить до висновку про задоволення клопотання.
Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 170, 171,173, 309, 395 КПК України, суд -
УХВАЛИВ :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме грошові кошти 1 342 грн.,: 6 купюр номіналом 200 грн. АГ 6210042,АВ 3628640, ЗГ 7227668, ЕЩ 1405653, КА 6089636, ЄЩ 4732758, 1 купюра номіналом 100 грн. КД 517464, дві купюри номіналом 10 грн. СА 9921581, СД 7102456, три купюри номіналом 5 грн. НЗ 3016619, ПВ 8128896, УГ 1344232; дві купюри номіналом 2 грн, ПИ0709229, ПЖ 8708912; 3 купюри номіналом 1 грн. УЛ 113713, РГ 561229, СВ 5231496; мобільний телефон «nomi» ІМЕІ: НОМЕР_6 , ІМЕІ: НОМЕР_7 ; сім-кратку МТС 63; презервативи в кількості 10 шт.
Ухвала підлягає негайному виконанню
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя